RNDr. Milan Macháček - EKOEX JIHLAVA
Žižkova 93, 586 01 JIHLAVA
tel/fax: 567 308 871; GSM:603 891 284
e-mail: ekoex @iol.cz
____________________________________________
ekologické expertizy, poradenství a služby
IČO 665 37 819, DIČ CZ-5812090328

ROZŠÍŘENÍ  
DOBÝVACÍHO  PROSTORU STAŘÍČ

Kraj MORAVSKOSLEZSKÝ, 
Obce BRUŠPERK, KRMELÍN, PASKOV
k.ú. Brušperk, Krmelín, Paskov, Staříč

OZNÁMENÍ ZÁMĚRU
(v rozsahu dokumentace) 
O HODNOCENÍ VLIVŮ NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ
podle § 6 odst. 2 a přílohy č. 4 
zák. č. 100/2001 Sb. o posuzování vlivů na životní prostředí,  ve znění zák.č. 93/2004 Sb.

zak.č.2005.007/EX
oznamovatel:
OKD, a.s., člen koncernu KARBON INVEST, a.s.
728 30 Ostrava – Moravská Ostrava, Prokešovo náměstí 6/2020

                      Autorizovaná  osoba:  	RNDr. Milan MACHÁČEK
                    pověřený zpracovatel)           osvědčení č.j. 6333/246/OPV/93  ze dne 15.4.1993

Spolupráce:		RNDr. Alexandr Skácel, CSc.
					Prom. geol. Jiří Maňour, CSc. 
					RNDr. Věra Koutecká
					Zdeněk Polášek

Jihlava, červenec 2005
Oznámení
o hodnocení vlivů na životní prostředí
dle přílohy č. 4 zákona 100/01 Sb., ve znění zák. č. 93/2004 Sb.

ROZŠÍŘENÍ  
DOBÝVACÍHO  PROSTORU STAŘÍČ

Oznámení o hodnocení vlivů stavby na životní prostředí dle zákona č. 100/2001 Sb. ve znění zák. č. 93/2004 Sb.  bylo zpracováno následujícím řešitelským týmem:

RNDr. Milan Macháček
držitel osvědčení odborné způsobilosti ke zpracování dokumentací a posudků dle zákona  č.100/2001 Sb., č.osvědčení 6333/246/OPV/93  ze dne 15.4.2003
RNDr. Milan Macháček – EKOEX JIHLAVA, Žižkova 93, 586 01 Jihlava

RNDr. Alexander Skácel, CSc.  
držitel osvědčení odborné způsobilosti ke zpracování dokumentací a posudků dle zák.ČNR č.100/2001 Sb., č.osvědčení 3869/625/OPV/93 ze dne 29.3.1994;
držitel osvědčení odborné způsobilosti pro oblast posuzování vlivů na veřejné zdraví dle § 19 zák.č. 100/2001 Sb.,  rozhodnutí MZd o vydání osvědčení čj. HEM-300-1.10.04/30401 ze dne 10.11.2004, poř.č. 4/2004

prom. geol. Jiří Maňour, CSc. 
držitel osvědčení odborné způsobilosti ke zpracování dokumentací a posudků dle zákona  č.100/2001 Sb., č.osvědčení 11098/1714/OHRV/93  ze dne 6.12.1994
G-EIA, Sládkovičova 111, 142 00 Praha 4

RNDr. Věra Koutecká
Držitelka autorizace k provádění biologického hodnocení ve smyslu § 67 podle § 45i zák. č. 114/1992 Sb., v platném znění, rozhodnutí  MŽP čj. OEKL/1749/05 ze dne 14.6.2005

Zdeněk Polášek
Specialista -ornitolog

Prohlášení
Zpracovatel předkládaného Oznámení je držitelem Osvědčení o odborné způsobilosti ke zpracování dokumentací a posudků o hodnocení staveb, činností a technologií na životní prostředí dle zákona č. 244/1992 Sb. Osvědčení vydalo Ministerstvo životního prostředí České republiky v dohodě s Ministerstvem zdravotnictví dne 15.4.1993 pod č.j. 6333/246/OPV/93.
Ve smyslu § 19 zák. č. 100/2001 Sb. se toto osvědčení považuje za osvědčení o autorizaci podle zákona č. 100/2001 Sb.  (přípis MŽP čj. 4532/OPVŽP/02 ze dne 18.9.2002)

Jihlava, dne 25.7. 2005

OBSAH

ÚVODEM	6
ČÁST A. ÚDAJE O OZNAMOVATELI	7
ČÁST B. ÚDAJE O ZÁMĚRU	8
B.I. Základní údaje	8
B.I.1 Název záměru	8
B.I.2. Kapacita (rozsah) záměru	8
B.I.3. Umístění záměru	8
B.I.4. Charakter záměru a možnost kumulace s jinými záměry	8
B.I.5.  Zdůvodnění potřeby záměru a jeho umístění, včetně přehledu zvažovaných variant a hlavních důvodů pro jejich výběr, resp. odmítnutí	9
B.I.6. Popis technického a technologického řešení záměru	10
B.I.7. Předpokládaný termín zahájení realizace záměru a jeho dokončení	18
B.I.8. Výčet dotčených územně samosprávných celků	18
B.II. Údaje o vstupech	18
B.II.1 – Půda	18
B.II.2. Voda	19
B.II.3. Ostatní surovinové a energetické zdroje	19
B.II.4. Nároky na dopravní a jinou infrastrukturu	20
B.III. Údaje o výstupech	21
B.III.1. Ovzduší	21
B.III.2. Odpadní vody	22
B.III.3. Odpady	22
B.III.4. Ostatní (hluk a vibrace, záření, zápach, jiné výstupy – přehled zdrojů…)	23
B.III.5. Doplňující údaje	24
ČÁST C. ÚDAJE  O STAVU ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ    V DOTČENÉM ÚZEMÍ	25
C.1. Výčet nejzávažnějších environmentálních charakteristik dotčeného   území	25
C.1.1. Územní systém ekologické stability krajiny	25
C.1.2. Zvláště chráněná území	25
C.1.3. Území přírodních parků	25
C.1.4. Významné krajinné prvky	25
C.1.5. Památné stromy	26
C.1.6. Evropsky významné lokality a ptačí oblasti	26
C.1.7. Území historického, kulturního nebo archeologického významu	26
C.1.8. Území hustě zalidněná	27
C.1.9.  Území zatěžovaná nad míru únosného zatížení	27
C.1.10. Staré ekologické zátěže	27
C.1.11. Extrémní poměry v dotčeném území	27
C.2. Charakteristika současného stavu životního prostředí  v dotčeném území	28
C.2.1. Základní charakteristiky ovzduší a klimatu	28
C.2.2. Základní charakteristiky povrchových a podzemních vod	29
C.2.3. Základní charakteristiky půd zájmového území	31
C.2.4. Základní charakteristiky horninového prostředí a přírodních zdrojů	32
C.2.5. Základní charakteristiky přírodních poměrů zájmového území (fauna, flora, ekosystémy, krajina)	34
C.2.6. Základní charakteristiky dalších aspektů životního a přírodního prostředí	41
C.3. Celkové zhodnocení kvality životního prostředí v dotčeném území                 z hlediska jeho únosného zatížení	42
ČÁST D. KOMPLEXNÍ CHARAKTERISTIKA A HODNOCENÍ  VLIVŮ ZÁMĚRU NA VEŘEJNÉ ZDRAVÍ A  ŽIVOTNÍ  PROSTŘEDÍ	43
D.I. Charakteristika předpokládaných vlivů záměru na obyvatelstvo a životní prostředí a hodnocení jejich velikosti  a významnosti	43
D.I.1. Vlivy na veřejné zdraví (obyvatelstvo), včetně sociálně ekonomických vlivů	43
D.I.2. Vlivy na ovzduší a klima	46
D.I.3.  Vlivy na hlukovou situaci a eventuelně další fyzikální a biologické charakteristiky	47
D.I.4. Vlivy na povrchové a podzemní vody	47
D.I.5. Vlivy na půdu	50
D.I.6. Vlivy na horninové prostředí a přírodní zdroje	51
D.I.7. Vlivy na faunu, floru a ekosystémy	52
D.I.8. Vlivy na krajinu včetně ovlivnění krajinného rázu	56
D.I.9. Vlivy na hmotný majetek a kulturní památky	57
D.II. Komplexní charakteristika vlivů záměru na životní prostředí z hlediska jejich velikosti a významnosti a možnosti přeshraničních vlivů	61
D.III. Charakteristika environmentálních rizik při možných haváriích a nestandardních stavech	62
D.IV. Charakteristika opatření k prevenci, vyloučení, snížení, popřípadě kompenzaci nepříznivých vlivů na životní prostředí	63
D.V. Charakteristika použitých metod prognózování a výchozích předpokladů při hodnocení vlivů	65
D.VI. Charakteristika nedostatků ve znalostech a neurčitostí, které se vyskytly při zpracování dokumentace	68
ČÁST E.  POROVNÁNÍ VARIANT ŘEŠENÍ ZÁMĚRU	69
ČÁST F. ZÁVĚR	69
ČÁST G. VŠEOBECNĚ SROZUMITELNÉ SHRNUTÍ NETECHNICKÉHO CHARAKTERU	70
ČÁST H.  PŘÍLOHY	72
ÚDAJE O ZPRACOVATELI OZNÁMENÍ	73

Seznam hlavních použitých zkratek:

BC (L) (R)	biocentrum (lokální, regionální)	
BK (L) (R) (NR)	biokoridor (lokální, regionální, nadregionální)	
BPEJ	bonitovaná půdně ekologická jednotka	
ČBÚ	Český báňský úřad	
ČHMÚ	Český hydrometeorologický ústav	
DP	dobývací prostor	
E.I.A.	z anglického Environmental Impact Assesment – posuzování vlivů na životní prostředí	
EVL	Evropsky významná lokalita (ve smyslu příloh NV č. 132/2005 Sb.)	
CHKO	chráněná krajinná oblast	
CHLÚ	chráněné ložiskové území	
CHOPAV	chráněná oblast přirozené akumulace vod	
k.ú.	katastrální území	
MěÚ	městský úřad	
MZd	ministerstvo zdravotnictví 	
MZe ČR	ministerstvo zemědělství České republiky 	
MŽP	ministerstvo životního prostředí 	
OBÚ 	Obvodní báňský úřad	
OkÚ	okresní úřad (bývalý)	
OP	ochranné pásmo (bez specifikace)	
OÚ	obecní úřad	
PHM	pohonné hmoty	
PHO	pásmo hygienické ochrany	
PR	přírodní rezervace	
PUPFL	pozemky určené k ochraně lesa (bývalý lesní půdní fond)	
Sb.	Sbírky zákonů ČR	
TZL	tuhé znečišťující látky	
ÚPD	územně plánovací dokumentace	
ÚPN SÚ	územní plán sídelního útvaru	
ÚSES	územní systém ekologické stability	
VKP	významný krajinný prvek	
VÚC	velký územní celek	
ZCHÚ	zvláště chráněné území (přírody)	
ZPF	zemědělský půdní fond	

ÚVODEM

Podání tohoto oznámení ve smyslu zákona č. 100/2001 Sb.o posuzování vlivů na životní prostředí vyvolal zájem  o rozšíření stávajícího  dobývacího prostoru Staříč pro dobývání černého uhlí. Dobývací prostor Staříč byl stanoven v roce 1962 (rozhodnutí ministerstva paliv v Praze čj. 14.2/1350/62, MP-OPP-ODMG/Inž.Ka/1962 ze dne 18.12.1962, zaevidován pod zn. ÚBÚ čj. 0192 DP/1963, registrace v knize dobývacích prostorů ČBÚ, díl 2, folio 51),  těžba v současném Dole Paskov byla zahájena zkušebním provozem v roce 1970. V současnosti probíhá těžba v rozsahu, jehož vlivy na životní prostředí byly posouzeny při procesu EIA, zabývajícím se hornickou činností do roku 2010, zakončeném souhlasným stanoviskem MŽP v roce 2002 (čj. NM700/2462/4212/OPVŽP/02 e.o. ze dne 10.9.2002). Při postupu dobývání k severnímu okraji DP Staříč východně od Brušperku bylo ověřeno dříve nepředpokládané pokračování sloje 22b v dobyvatelném vývoji. To vyvolalo zájem o vydobytí zjištěných zásob uhlí v této sloji, které je z hlediska horního zákona podmíněno stanovením (rozšířením) dobývacího prostoru.

Tento záměr odpovídá  bodu 2.2. kategorie I (záměry vždy podléhající posouzení) v příloze č. 1 k tomuto zákonu, který má znění „Těžba černého uhlí – nový dobývací prostor nebo změna stávajícího“. V daném kontextu je oznámení podáno ve smyslu  možnosti, dané ust. §  6 odst. 2 cit. zákona ve struktuře dokumentace E.I.A. z hlediska obsahu a rozsahu posouzení, tedy podle přílohy 4 cit.zák., nikoli klasické oznámení podle přílohy č. 3 zákona, určené pro zjišťovací řízení na úrovni příslušného úřadu podle § 7 zákona.

Oznamovatel přípisem ze dne 30.5.2005 (viz příloha T3 Oznámení) deklaroval, že:
a)	rozšířením DP Staříč  a těžbou v tomto DP nedojde k navýšení kapacity celkové roční těžby
b)	rozšířením DP Staříč nedojde k žádným změnám v provozu dolu oproti stavu, který byl posuzován na léta 2003 – 2010
c)	rozšířením DP Staříč nedojde ke změnám na výstupech do ovzduší (stejné parametry objemu škodlivin), nedojde ke změnám na objemu a způsobu obslužné dopravy (vlečka). Změna nastala u odvozu hlušin na lokalitě Staříč, kdy byl již ukončen provoz odvalu Oprechtický les a hlušina je převezena na odval Staříč II, čímž došlo ke zkrácení dopravní vzdálenosti.

Z tohoto důvodu je těžiště hodnocení vlivů na životní prostředí v předkládaném Oznámení záměrně soustředěno na změny povrchu v nově dotčeném území vlivem zamýšlené těžby v prostoru navrhovaného rozšíření DP Staříč  a vlivy vyvolané těmito změnami na vodní režim, přírodu, krajinu, prvky infrastruktury a další objekty na povrchu, poněvadž tyto aspekty představují novou kvalitu v území nad rámec hodnocení vlivů hornické činnosti dolu na léta 2003 – 2010. Vlivy spojené s přímým provozem dolu (vlivy na ovzduší, odpadní vody, akustická zátěž, odpadové hospodářství) jsou hodnoceny pouze rámcově ve vztahu k tomu, zda u nich může či nemůže docházet k patrným změnám oproti stavu, hodnocenému pro hornickou činnost dolu na léta 2003 – 2010 a jsou proto v příslušných pasážích využity či komentovány podklady dokumentace EIA (Makohuzová a kol., 2001). V příslušných pasážích textu předkládaného Oznámení je dále případně komentován stav plnění opatření, které byly řešení těchto otázek uloženy v úvodním odstavci citovaným stanoviskem příslušného orgánu podle § 11 zák. č. 244/1992 Sb.

ČÁST A. ÚDAJE O OZNAMOVATELI

1.	Obchodní firma:
OKD, a.s., člen koncernu KARBON INVEST, a.s.

2.	Identifikační číslo:  
00002593

3.	Sídlo:
728 30 Ostrava – Moravská Ostrava, Prokešovo náměstí 6/2020

4.	Jméno, příjmení, bydliště a telefon oprávněného zástupce oznamovatele:
Ing. Václav Kabourek, 
ředitel vnitřní organizační složky Důl Paskov, nezapsané v obchodním rejstříku,
733 01 Karviná – Fryštát, Akátová 12/1856, 
tel.: 558 492 220

ČÁST B. ÚDAJE O ZÁMĚRU

B.I. Základní údaje

B.I.1 Název záměru

Rozšíření dobývacího prostoru Staříč

B.I.2. Kapacita (rozsah) záměru

Rozšíření dobývacího prostoru (DP) Staříč o 2 151 108 m2 (5,33 % plochy stávajícího DP)

Následné vydobytí 12 porubů v jediné sloji o průměrné mocnosti uhlí 85 – 170 cm s předpokládaným výnosem 3 000 000 tun uhlí

B.I.3. Umístění záměru

kraj:			Moravskoslezský
bývalý okres:		Frýdek Místek
obec:			vlastní rozšíření DP Brušperk, Krmelín, Paskov, 
přesah poklesů do území obce Staříč
katastrální území:	vlastní rozšíření DP  Brušperk, Krmelín, Paskov, 
                                    přesah poklesů do k.ú. Staříč

Umístění záměru rozšíření DP Staříč je doloženo v grafických (mapových) přílohách č. 1 – 4 (viz část H)

B.I.4. Charakter záměru a možnost kumulace s jinými záměry

Jak je zmíněno v úvodu předkládaného Oznámení, dobývací prostor Staříč byl stanoven v roce 1963, těžba v současném Dole Paskov byla zahájena zkušebním provozem v roce 1970. V současnosti probíhá těžba v rozsahu, jehož vlivy na životní prostředí byly posouzeny při procesu EIA, zabývajícím se hornickou činností do roku 2010, zakončeném souhlasným stanoviskem MŽP v roce 2002. Při postupu dobývání k severnímu okraji DP Staříč východně od Brušperku bylo ověřeno dříve nepředpokládané pokračování sloje 22b v dobyvatelném vývoji. To vyvolalo zájem o vydobytí zjištěných zásob uhlí v této sloji, které je z hlediska horního zákona podmíněno stanovením (rozšířením) dobývacího prostoru. 

Následným dobýváním dojde k rozšíření vlivů poklesů terénu na povrchu, nikoliv však ke kumulaci ostatních vlivů, identifikovaných a posouzených při procesu EIA, na jehož základě bylo vydáno dosud platné souhlasné stanovisko MŽP ze září 2002. Množství vytěženého uhlí a rozsah doprovodných vlivů např. z jeho úpravy zůstane nezměněn, protože je dán kapacitou dolu a úpravny a možnostmi odbytu uhlí. Dojde pouze k reorganizaci a zpomalení postupů těžby v jiných částech dolu. Toto konstatování je podloženo mj. prohlášením ředitele Dolu Paskov, které je dokladováno jako textová příloha  T3 předkládaného Oznámení.

Dokumentován je celkový rozsah poklesové kotliny, která by mohla vzniknout po vydobytí všech předpokládaných zásob uhlí v ploše rozšíření DP Staříč (grafické příl č. 2,3,4). Po roce 2008 může být zahájena těžba max. 2 porubů č. 080 220 (mocnost sloje 95 cm) a č. 080221 (mocnost sloje 90 cm), které leží zhruba z poloviny ještě v ploše původního rozsahu DP Staříč (viz příl.č. 3). Do roku 2010 se poklesy projeví jen velmi omezeně. V podmínkách Dolu Paskov je možno počítat s rozložení deformace povrchu po dobývání na 5 let, přičemž v 1. roce nastane na povrchu 9% celkového poklesu, v 2. roce 48%, ve 3. roce 85%, ve 4. roce 97% a v 5. roce 100%. 

Poznámka: Stanovení poklesové kotliny nad novými poruby do roku 2010 pouze pro části porubů v rozšířené ploše DP proto pokládáme pro posouzení záměru za nadbytečné, protože změna rozsahu poklesové kotliny by zcela jistě nedosáhla 25% celkové plochy poklesové kotliny v DP Staříč. Ta zhruba odpovídá ploše DP přes 40 km2, posouzené při procesu EIA, jehož závěry jsou platné do roku 2010. Nenastává tak situace, že by bylo třeba vyvolat nový proces EIA ve smyslu §4 odst. (1) písm. c) zákona č. 100/2001 Sb. v platném znění. Celkovou kubaturu uhelných zásob v obou porubech lze odhadnout vzhledem k jejich menší než průměrné ploše a malé mocnosti uhelné sloje na 200 000, max. 250 000 t (jako podíl na celkově očekávaných 3 000 000 t uhlí v celé ploše rozšíření DP). 

B.I.5.  Zdůvodnění potřeby záměru a jeho umístění, včetně přehledu zvažovaných variant a hlavních důvodů pro jejich výběr, resp. odmítnutí

Důvod umístění

Požadované rozšíření dobývacího prostoru umožňuje existence chráněného ložiskového území (CHLÚ), na jehož ochranu byly stanoveny „Nové podmínky ochrany ložisek černého uhlí v chráněném ložiskovém území české části Hornoslezské pánve v okrese Karviná, Frýdek –Místek, Nový Jičín, Vsetín, Opava a jižní části okresu Ostrava – město“,  rozhodnutím MŽP č.j. 880/2/667/A-10/1997/98 ze dne 27. 3. 1998, které nabylo právní moci dne 21. 4. 1998. V současnosti je  navrhovaná plocha rozšíření DP překryta průzkumným územím Paskov – západ (jihovýchodní část), které bylo stanoveno pro vyhledávání ložiska hořlavého zemního plynu rozhodnutím MŽP čj.580/630/008/A-20/01ze dne 6. 11. 2001.

Věcným důvodem umístění záměru – dobývání uhlí podmíněné rozšíření DP – je ověřená existence uhelné sloje v dobyvatelné mocnosti. Jedná se o sloj 22b (080) v pokračování 2. dobývacího pole Dolu Paskov. Dobývání uhlí by umožnila existující infrastruktura dolu, zajišťující bezpečnost provozu a pracovníků v něm, dopravu vydobyté suroviny a její úpravu na stávajících kapacitách dolu.

Varianty záměru

Záměr má pouze dvě varianty postupu:

•	Aktivní s předpokladem rozšíření DP a následně postupného vydobytí 12 porubů ve sloji 22 b
•	nulovou variantu bez rozšíření DP a hornické činnosti v prostoru rozšířeného DP s nahrazením těžby v prostoru rozšíření v jiném území schváleného DP s platných souhlasným stanoviskem MŽP z hlediska zákona o posuzování vlivů na životní prostředí

Z hlediska ochrany životního prostředí se samozřejmě na první pohled jeví jako výhodnější varianta bez činnosti. Zde je však třeba upozornit na skutečnost, že pro zachování ekonomické prosperity dolu je nutno zachovat zhruba stávající rozsah těžby, doprovázený srovnatelnými vlivy na konfiguraci terénu v jiných oblastech stávající DP Staříč. Vlivy těžby na životní prostředí v tomto prostoru do roku 2010 byly posouzeny podle zákona o posuzování vlivů na životní prostředí a nebyly zjištěny vlivy takového rozsahu, velikosti nebo významnosti, aby to vedlo k omezení plánů přípravy, otvírky a dobývání v tomto období, které předložil Důl Paskov. 

Při posouzení rozšíření DP a vlivů dobývání na povrch se jedná o změnu předchozího posouzení vlivů na životní prostředí pouze v rozsahu poklesové kotliny, která postupně vznikne nad vydobytými poruby. Ostatní vlivy, spojené s úpravou a dopravou suroviny zůstanou v podstatě identické. Zachování celkového objemu produkce je nezbytné z hlediska ekonomiky dolu, jeho snížení by vedlo k nutnosti uzavření dolu.

B.I.6. Popis technického a technologického řešení záměru

Vzhledem k tomu, že dokumentovaný záměr je založen na pokračování v podzemním dobývání uhlí, způsobujícím poklesy terénu a z nich vyplývající další vlivy na životní prostředí, je tato část dokumentace věnována nejen technice a technologii hornické činnosti, ale rovněž stručnému popisu horninového prostředí, ve kterém těžba uhlí probíhá a širším prostorovým a historickým souvislostem dosud prováděné hornické činnosti. Není uveden popis úpravy uhlí, jehož vlivy na životní prostředí již byly posouzeny procesem EIA a nebudou se následkem změny rozlohy DP nijak měnit.
	
Rozšířená část DP Staříč se stejně jako celý DP nalézá v oblasti vněkarpatských příkrovů, takže úložní poměry zde lze charakterizovat jako poměrně složité. Tektonická stavba je idiomorfní a vrásovo – násunová. V paleoreliéfu karbonu  jsou dominantními formami příčná alpínská morfostruktura příborsko – těšínského hřbetu jako pozitivní forma, negativním doplňkem je staříčská brachysynklinála s osou směru SSV-JJZ, stáčející se až k JZ V prostoru lokality Staříč je situován uzávěr této brachysynklinály. V místech rozšíření DP se uplatňuje dílčí deprese v příborsko-těšínském hřbetu, tzv. Oprechtický výmol. Produktivní karbon je zde zastoupen spodní částí ostravského souvrství, petřkovickými a hrušovskými vrstvami. Stratigraficky vyšší jednotky ostravského souvrství a celé karvinské souvrství byly v pokarbonské době odstraněny erozí, s výjimkou menších denudačních reliktů jakloveckých vrstev. 

Tektonika je zastoupena jak kompresními strukturami – násuny až přesmyky a asymetrickými brachystrukturami, tak poklesovými zlomy. Amplitudy nejvýraznějších zlomů jsou odhadovány až na 100 m, a to v případě příčného staříčského zlomu. Amplitudy podélných (SSV-JJZ) kompresních dislokací se pohybují kolem několika desítek metrů. Amplituda většiny tektonických projevů v části rozšíření DP, ať už zlomových nebo vrásových, většinou není velká, přesto může významně ovlivňovat postup a efektivitu těžby. V detailu bude, stejně jako dosud, zjišťována nebo ověřována až v průběhu přípravných prací pro dobývání z pole. 
	
Důlně geologické podmínky

Vzhledem k formování ložiska v paralické pánvi s převažující deltolakustrinní sedimentací je vývoj jednotlivých slojí nerovnoměrný, některé jsou v DP zastoupeny v rozpětí od stálého po nahodilý výskyt, nikoliv pravidelně. Nezřídka dochází ke štěpení a naopak spojování slojí. S tím souvisí změna dobývané mocnosti, vyvolávající technické problémy při postupu dobývání. Mohou se vyskytnout i při dobývání sloje 22 b v rozšířené části DP. V závislosti na štěpení sloje se její mocnost mění v rozmezí od 85 cm do 170 cm, přičemž hranice bilančnosti dobývání je v podmínkách Dolu Paskov stanovena na 100 cm. Nasákavost sedimentů v okolí uhelných slojí je v DP Staříč obecně velmi nízká, u pískovců v intervalu 0,2 – 2%. Jílovce a jílovité prachovce jsou málo náchylné k bobtnání (objemové změny do cca 4%). Nadloží a podloží sloje je výrazně anizotropní a variabilní, lavice aleuropelitů a psamitů nedosahují mocnosti větší než 10 m a zpravidla se pohybují v mocnostech do několika metrů. Jak nadloží, tak podloží sloje se mění v závislosti na architektuře sloje – na ní se podílí až 5 samostatných lávek. Standardně je v nadloží vyvinuta poloha bořivých rytmických aleuropelitů do mocnosti 8 metrů a ní nasedá lavice pískovců o podobné mocnosti. V podloží je situována kořenová půda do mocnosti až 1 m a následuje lavice psamitů cca 5 metrů mocná. 

Celý Důl Paskov je zařazen mezi plynující doly s nebezpečím vzniku průtrží hornin a plynů, výbuchu plynu a uhelného prachu, ale bez nebezpečí důlních otřesů a průvalů vod a bahnin.
Dobývané uhlí v dole Paskov je koksovatelné. Jsou zastoupeny tři technologické typy:
–	uhlí koksové I (obchodní skupina Vb)
–	uhlí koksové II (obchodní skupiny Va + IV)
–	uhlí antracitové (obchodní skupiny III a II)

V prostoru rozšíření DP se kvalita uhlí ve sloji jeví jako částečně problémová. Z pohledu chemicko – technologických parametrů se izochemicky mění v závislosti na hloubce uložení a přechází z obchodní skupiny Va. až do obchodní skupiny III. Hloubka uložení sloje se s ohledem na synklinální charakter uložení sloje mění od  915 do 1134 m pod úrovní povrchu. Nejdůležitějším parametrem technologických vlastností uhlí pro zařazení do obchodní skupiny je obsah prchavých hořlavin v hořlavině uhlí, označovaný jako Vdaf. Antracitové uhlí obchodní skupiny III a II obsahuje 10 – 16% prchavých hořlavin, uhlí koksové II řazené do obchodní skupiny Va + IV obsahuje 15 – 20% prchavých hořlavin a uhlí koksové I obchodní skupiny Vb obsahuje 20 – 28% prchavých hořlavin.

2. dobývací pole (dobývané v lokalitě Staříč Dolu Paskov), na které území záměru rozšíření DP navazuje, leží západně od Centrálního paskovského zlomu. Hranice mezi 2. a 3. dobývacím polem není limitována geologicko - tektonickým odlišením, ale z důvodu dosahu otvírkových překopů, směrných délek porubů, větrání dolu, přepravních vzdálenosti pro dopravu osob, materiálu a těživa, výpočtu zásob a.j.

Stratigraficky vyšší část karbonu v západní části pole, přecházející do území rozšíření DP, je z tektonického hlediska poměrně klidná. Jsou zde ověřeny drobnější tektonické prvky převážně přesmykového charakteru, jejichž vznik je úzce spjat s formováním staříčské brachysynklinály. Charakteristické pro tyto tektonické projevy je poměrně plochý úklon (20 - 30°), rychlé nasazování, vytrácení a paralelní průběh. Amplituda je variabilní a pohybuje se řádově od 0 do 5m. Směrem do hloubky přibývají projevy kompresní tektoniky, tj. násuny a přesmyky a amplitudou do 30 m.

Otvírka, příprava a metoda dobývání

2. pole, ze kterého se bude postupovat do rozšířené části DP, je otevřeno jámami II/3 (výdušná) a II/4. Těžní jáma je vyhloubena do úrovně 5. patra a těžní zařízení je instalováno rovněž po tuto úroveň. Výdušná jáma je vyhloubena na úroveň 4. patra, skipové těžní zařízení na dopravu těživa na povrch je vyloženo na úroveň 3. patra. Skipové zařízení je využíváno pro vyvážení narubaného uhlí z celého Dolu Paskov. Těžba zásob uhlí ve sloji 22 b bude probíhat na úrovni 5. patra.
	
Sloj 22 b má v dokumentovaném prostoru mocnost 85 – 170 cm, průměrně 115 cm. Podrobnosti o vývoji sloje v jednotlivých plánovaných porubech (viz příl.č. 3) a o umístění a rozsahu porubů jsou uvedeny v textové příloze č. T4. Nadloží sloje je tvořeno tence vrstevnatými prachovci a jílovci s malou údržností a označuje se jako předčasně zavalující nebo bořivé nadloží.
	
V celém Dole Paskov je v souladu s Výnosem ČBÚ č.1820/1989 Sb. aplikována pouze dobývací metoda směrného stěnování na řízený zával, jako metoda významně snižující riziko vzniku průtrží hornin a plynů. Postup porubů bude v prostoru rozšířeného DP orientován výhradně z pole, tzn., že před vlastním dobýváním budou vyraženy porubní chodby, což vedle naplnění technologických a bezpečnostních požadavků přinese přesnější poznatky o úložných poměrech porubů, připravovaných k dobývání, nezjistitelné jiným dostupným způsobem vzhledem k tektonické členitosti a pestrosti litologického vývoje jednotlivých slojových partií.

Do roku 2010 budou v prostoru rozšíření DP Staříč v ideálním případě prováděny v rozmezí let 2006 – 2008 pouze otvírkové a přípravné ražby, umožňující dobývání porubů 080 202 a 080 203 a po roce 2008 dobývání těchto porubů, případně dalších porubů. Zmíněné ražby se konají v profilu chodeb, nezavalují se a na povrchu se proto jejich realizace nijak neprojevuje.

Pro zamezení průtahů důlních plynů přes stařiny (zavalené vydobyté prostory) jsou zřizována základková žebra, jejichž šířka se pohybuje kolem 1,5 m (mění se na základě výpočtu stability). K jejich budování jsou používány vaky plněné cemento-popílkovou směsí, horniny z nadloží či podloží dobývané sloje, těsnící vložky (zpravidla koženkové) a volně vršený popílek či cemento-popílková směs.

Pro zamezení koncentrace metanu, který může tvořit ve směsi se vzduchem výbušnou směs, se provádí degazace prostoru uhelných slojí. Je při ní uplatňována hlavně metoda vstřícných vrtů do nadloží porubů, vedených z předpolí porubů. Důlní plyn je degazačními stanicemi, umístěnými na každé lokalitě, čerpán rovněž z uzavřených důlních děl a stařin vydobytých porubů. Plyn je využíván (spalován) přímo v zařízeních dolu nebo dodáván do veřejné plynárenské soustavy.

Postup dobývání a dopravy rubaniny

Dobývání každého porubu předchází správní řízení, vedené Obvodním báňským úřadem, při kterém je kladen důraz na zachování bezpečnosti práce a dodržení ustanovení příslušných právních předpisů (horního zákona a souvisejících předpisů), ukládajících co nejúplnější vydobytí otevřeného ložiska. Dotčeným orgánem státní správy, který je účastníkem správního řízení o povolení hornické činnosti hájící celospolečenské zájmy spjaté s ochranou životního prostředí (ekologický dohled nad těžbou), je mj. Odbor výkonu státní správy IX MŽP a dotčené obce. Velikost porubů, způsob technologie dobývání a z nich vyplývající doba a postup dobývání jsou určovány na základě znalostí o geologické pozici sloje a jejím tektonickém narušení a na technologických a personálních možnostech těžaře. Do roku 2010, tj. v době platnosti souhlasného stanoviska MŽP s prováděním hornické činnosti Dolu Paskov, bude možno začít s dobýváním maximálně 2 porubů č. 080 220 a 080 221, které leží v ploše rozšíření DP Staříč jen asi z poloviny.
	
Porub, připravený k těžbě, je při dobývání z pole vymezen porubními chodbami patřičného technologického profilu, vedoucími od základny porubu do určené vzdálenosti, kde jsou spojeny porubním překopem. Mezi těmito chodbami postupuje porubní fronta o šířce kolem 200 m směrem k základně. Úvratě dobývaných porubů, tj. části sloje přiléhající k porubním chodbám, jsou vyuhlovány v předstihu trhacími pracemi. Množství trhavin, používaných při jednom odpalu nepřesahuje 50 kg. Nálož je odpalována postupně v několika časových stupních se zpožděním od 23 do 500 ms. V jednom časovém stupni bývá průměrně odpalováno 6 kg trhaviny.

Trhaviny v dole jsou používány k rozpojování uhlí a průvodních hornin při ražení otvírkových a přípravných důlních děl a okrajově v procesu dobývání porubů (pro zřizování výklenků v předstihu porubní fronty na úvratích porubů). Z konkrétních báňsko-technických podmínek jednotlivých pracovišť potom vyplývá jaký je používaný druh průmyslové trhaviny. Pro dokreslení lze uvést, že na Dole Paskov jsou využívány jak skalní trhaviny, tak důlně bezpečné trhaviny. Procentuální zastoupení jednotlivých trhavin včetně celkové průměrné roční spotřeby v celém dole je uvedeno v následující tabulce. Podobné zastoupení lze předpokládat i při těžbě v prostoru rozšířeného DP. Množství použitých trhavin se bude měnit v závislosti na organizaci činnosti dolu v daném období. 

	 Druh a množství používaných trhavin používaných v Dole Paskov
Druh trhaviny	Zastoupení [%]	Průměrná roční spotřeba [kg]	
skalní trhaviny (Danubit, Perunit)	2,53	8 239	
důlně bezpečnostní trhaviny	97,47	317 403	
z toho: DBT I (Slavit V)	5,41	17 606	
            DBT II (Ostravit C)	92,06	299 797	

Ve slojích o průměrné mocnosti min. cca 1,2 m je využíván dobývací komplex s posuvnou výztuží a pluhovou  technologií, rozpojující uhelný pilíř a nakládající rozvolněné uhlí na elektricky poháněný hřeblový porubový dopravník, dopravující rubaninu na těžní chodbu. Dobývací komplex se skládá z jednotlivých sekcí mechanizované výztuže, pluhové soupravy (typů PL 82.1, S-4.1 a PL 730) a hřeblového rubáňového dopravníku (používají se typy TH 601 a TH 700). Pohyb pluhu je zajišťován řetězem, poháněným elektromotory. Vyuhlování a postup dobývacího komplexu se děje v krocích o šířce cca 0,8 m., hloubka třísky se pohybuje kolem 10 cm. (Další údaje viz níže, v oddílu Úroveň navrženého technického řešení.) 

Bilanční mocnost slojí je podmínkami využitelnosti stanovena na 1 m. V případě, že jsou méně mocné sloje vyvinuty v dostatečně velikých plochách a v dostatečně stálém uložení, není jejich efektivní dobývání vyloučeno. Současně vyráběné dobývací mechanismy umožňují nasazení od mocnosti 0,8 m. V nízkých slojích je pro budování a zajišťování porubu používána individuální hydraulická výztuž – stojky, které je nutno přemísťovat a instalovat ručně. Při postupu porubu po plenění výztuže dochází okamžitě k postupnému zavalování vydobytého prostoru nadložními horninami sloje až do jejich úplného zaplnění. Přitom dochází k nakypření nadložních hornin, takže poklesy terénu, které jsou následkem zavalování vydobytých prostor, jsou menší, než mocnost sloje. 

Zároveň je dolem dobýváno několik, zpravidla 6 půdorysně různě umístěných porubů v různých slojích, což zajišťuje cca 1 200 kt roční těžby. Tomuto množství odpovídají technické i personální kapacitní možnosti dolu. V ploše rozšíření DP se v jednom roce předpokládá otvírka a dobývání 1 – 2 porubů, vydobytí 12 porubů bude trvat asi 11 let. 

V celém prostoru Dolu Paskov není možné použít metodu dobývání se základkou, jak bylo prokázáno expertními posudky v průběhu procesu EIA, ukončeného v roce 2002. Jelikož mocnosti a charakter uložení sloje, jejíž těžba se předpokládá v ploše rozšíření DP, se neliší od mocností a uložení ostatních těžených slojí v celém DP, je možno mít za prokázané, že ani zde není možno tuto metodu dobývání uplatnit.  

Poruby jsou trasovány v geologických blocích. Geologický blok se určuje při geometrizaci ložiska pro jednotlivé sloje a jeho plocha je omezena v té době známými přírodními hranicemi (tektonické linie, reliéf karbonu, štěpení sloje) nebo báňsko-technickými hranicemi (dobývací prostor, úroveň patra, ohradníky jam a překopů, ochranné celíky apod.) nebo jinou hranicí stanovenou podmínkami využitelnosti, hlavně na základě bilančnosti sloje ve vztahu k její mocnosti nebo kvalitě. Postupem těžby je ložisko a možnosti jeho dobývání z technického i bezpečnostního hlediska blíže poznáváno a možnosti postupu těžby, danými v posledním stupni umístěním a velikostí porubů, se na základě tohoto poznání upřesňují a mění. K významným změnám představ o možnosti dobývání v rámci jednoho porubu pak může dojít i na základě poznatků získaných v průběhu přípravných ražeb. Zejména u nízkých slojí v Dole Paskov, včetně sloje 22 b, která by měla být dobývána v prostoru rozšíření DP Staříč může místní štěpení slojí nebo zlomová tektonika velmi významně ovlivnit dobyvatelnost sloje. Určit přesné parametry porubů na několik let (až do roku 2020) dopředu je proto nemožné. Rozmístění a velikost porubů, vyznačené na příloze č. 3 je proto nutno považovat za ideální a maximální stav, který se bude v průběhu plánování a přípravy dobývání ještě měnit.

Doprava v dole

Z porubních chodeb bude rubanina dopravována pásovými dopravníky (typy TP 400 C, TP 630 a TP 1201) do zásobníků na 5. patře. Odtud budou překládány na vozy kolejové dopravy. Pro dopravu uhlí po kolejích o rozchodu 600 mm se používají vozy JDV o objemu 1,25 m3 a VPV o objemu 3,3 m3. Lokomotivy různých typů jsou poháněny dieselovými agregáty. Dále bude rubanina zavážena do skipových zásobníků na 3. patře u těžního zařízení jámy Staříč II/3. Plnění skipu je zajištěno pásy o šíři 1400 mm. Skipová nádoba má celkový objem 21 m3, užitný objem je však omezen únosností skipu 21 t a činí tedy 15,5 m3. Skip vyváží rubaninu na povrch, do zásobníku třídičky hrubého podílu. 

Rovněž fárání horníků bude probíhat na lokalitě Staříč. Děje se v klecích těžních zařízení jam. K  rozvozu horníků po dole slouží kolejová doprava, při které jsou používány vozy typu DM 12. V úklonných dílech (cca 20°) slouží pro pohyb osob na vzdálenost cca 200 m zařízení zvané „podpora chůze“ (typ ZPCH-1). Dopravě osob slouží rovněž lanopásové vleky (typ PVL-2). Zaměstnanci jsou na nich dopravováni vsedě, rychlostí asi 1,5 m.s-1. 

Pro dopravu materiálu a rozměrných břemen slouží klanicové a speciální kolejové vozy. Materiál je možno dopravovat rovněž na závěsné dráze (typ ZD 80 A). Kolejnice závěsné dráhy jsou zavěšeny na výztuž chodeb v soupravách, zajištěnými jedním nebo 2 brzdovými vozíky BVO 1000. Pohon je zajišťován zpravidla vzduchovými vrátky. Nosnost jednoho nosného vozíku NVU 1500 je 1 500 kg. Nakládání se provádí zvedacím zařízením na překladištích. Doprava je možná až do úklonů ±30°.

Pracovní prostředí

Udržování kvalitativních parametrů důlní atmosféry v mezích hygienických limitů a zajištění bezpečnosti pracujících a provozu zajišťuje především větráním dolu, které představuje složitý, stále se s postupem těžby měnící systém zařízení a staveb.

V současnosti je ložisko černého uhlí a plynu na Dole Paskov otevřeno třemi dvojicemi jam (vždy jedna vtažná a jedna výdušná) umístěných do dílčích karbonských elevací (Staříčská, Sviadnovská a Chlebovická). Území rozšířeného DP bude napojeno na jámy lokality Staříč (bývalý důl Staříč II). Systém větrání funguje tak, že u výdušných jam jsou postaveny hlavní důlní ventilátory (s výdušnými jámami jsou spojeny větrními kanály), kterými se vytváří podtlak a zajišťuje sací způsob větrání dolu, který je nařízen bezpečnostními předpisy. Vzájemným propojením jam na jednotlivých otevřených důlních patrech byl vytvořen systém kombinovaného vedení důlních větrů, tzn. že část objemu je používaná pro centrální větrní systém (oběh větrů mezi dvojici jam v jednotlivých karbonských elevacích), druhá část je vedena v diagonálním systému, tzn. že vtažné větry jsou přiváděny vtažnou jámou v jedné z karbonských elevací na nižší otevřené patro, dále jsou využity pro ovětrávání udržovaných důlních děl mezi jednotlivými elevacemi a jako výdušné jsou odváděny z vyššího otevřeného patra výdušnou jámou umístěnou v jiné karbonské elevaci. Jedná se o dovrchní způsob větrání důlních děl, který je nařízen bezpečnostními předpisy. Vtažnými větry je do dolu přiváděn kyslík, dále jsou jimi ředěny důlní plyny, které jednak vystupují z hornin, kde se nashromáždily v období prouhelňovacího procesu, jednak vznikají v technologickém procesu např. při používání spalovacích motorů nebo při provádění trhacích prací. Další podstatný význam spočívá v ochlazování prostředí (vliv geotermického gradientu a odpadní tepelná energie z provozu strojních zařízení) a v neposlední řadě ve snižování vlhkosti důlního ovzduší. Pokud dojde k zastavení větrání, ve velmi krátké době složení ovzduší přestane odpovídat požadavkům bezpečnostních předpisů a zároveň se ovzduší v dole stane nevhodným pro dýchání. Rozloha dobývacího prostoru spolu se skladbou odrubů předurčuje, že stávající systém větrání (přiváděné množství větrů a jejich důlní rozvod) není v zásadě možno měnit ani omezovat bez dopadu na bezpečnost pracujících a provozu, při rozšíření DP dojde pouze k jeho aplikaci do většího prostoru.

Technologické řešení hlubinného dobývání černého uhlí je standardní, modifikované s ohledem na geologické podmínky v posuzované ploše rozšíření dobývacího prostoru. 

Technologie ražení

Důlní díla, která jsou ražena ve slojích s nebezpečím průtrží uhlí a plynů, musí být ražena tzv. klasickou metodou, tj. s využitím trhací práce pro rozpojování hornin. 

Razící cyklus spočívá postupuje v jednotlivých operacích:
základní:		vrtání vývrtů pro trhací práci
•	nabíjení a trhací práce
•	odtěžení rozvolněné horniny
•	vyztužování
pomocné:		doprava materiálu a montáž strojního vybavení důlního díla

S ohledem na možnosti nasazení mechanizace při dobývání a na potřeby dopravy hmot, odtěžení a větrání jsou otvírková důlní díla (hlavní a oddílové překopy) raženy v profilu OO-O-14(12), přípravná díla ražena hlavně v profilu OO-O-12(10) a prorážky v profilu převážně CHU-1(2). Trhací práce jsou prováděny převážně se zabírkou 2 m (v místech zhoršených geologických poměrů se zabírkou 1 m).
	
Pro jednotlivé základní operace jsou používány tyto technické prostředky:

Vrtání vývrtů pro trhací práci: 
Je prováděno převážně pomocí elektrohydraulických vrtacích vozů typu VVH-1R, HVJR-1H apod. Okrajově je pro vrtání vývrtů využíváno ručního vrtání pomocí vrtacích kladiv a rotačních vrtaček, jejichž pracovním mediem je nízkotlaký vzduch.

Nabíjení a trhací práce:
Nabíjení vrtů je prováděno ručně, důlně bezpečná trhavina je nabíjena ve společných obalech, ve vývrtech je utěsňována vodní ucpávkou, k roznětu jsou používány elektrické časované rozbušky. K iniciaci roznětu jsou používány schválené roznětnice.

Odtěžení rozvolněné horniny:
Je z čelby je prováděno převážně nakládači s bočním výklopem s elektrohydraulickým pohonem na hřeblový dopravník a pak soustavou pásových dopravníků až do zásobníků, případně přímo do vozů. Pohon hřeblových a pásových dopravníků je elektromotory.

Vyztužování:
Po odtěžení rozvolněné horniny je zabírka zajišťována převážně ocelovou obloukovou výztuží ve stropu díla založenou plně železobetonovými pažnicemi, na bocích díla železobetonovými pažnicemi pokládanými šachovnicově nebo pomocí tahokovu. Nadvýlomy vzniklé při trhací práci jsou plně zakládány horninou.

Pomocné operace:
Zahrnují především dopravu a cyklické prodlužování vzduchového, vodovodního a odpadního potrubí, závěsné drážky, pásového dopravníku, větraček, elektrických kabelů apod. v závislosti na postupu čelby a nezávisle na vlastním razícím cyklu.

Při ražení prorážek mezi porubními chodbami je vrtání vývrtů pro trhací práce prováděno ručně, odtěžování hornin z prorážek je buď škrabákovou nádobou nebo hřeblovými dopravníky s ručním nakládáním.

Jedná se o standardní postup ražení, běžně používaný v celém Dole Paskov.

Dobývací metoda a technologie dobývání

Dobývání uhlí se na Dole Paskov provádí metodou směrného stěnování na řízený zával. Používání této metody je schváleno příslušným správním orgánem, tj. OBÚ v Ostravě. Jde o metodu, používanou dlouhodobě a v posledních letech výlučně na dolech s nebezpečím průtrží uhlí a plynu. V souladu s požadavky Výnosu ČBÚ č. 120/1989 Sb. je tento postup těžby základní metodou protiprůtržové prevence. Možné alternativní metody těžby jsou prakticky vyloučeny.

K rozpojování uhelného pilíře je na Dole Paskov využíváno pluhů, úvratě dobývaných porubů v délkách cca 6 m jsou vyuhlovány v předstihu do hloubky cca 2 m trhací prací. Pohyb pluhu je zabezpečován řetězem poháněným elektromotory. Hloubka třísky při rozpojování pilíře se pohybuje okolo 10 cm. Vyuhlování probíhá v krocích – pokosech, šířka kroku činí cca 0,8 m. Přítlak pluhového tělesa na pilíř je vyvozován hydraulickými válci, které jsou napájeny z hydraulických agregátů. Náplň hydraulických obvodů je tvořena emulzí – vodním roztokem emulzního oleje v koncentraci cca 3%.
Nakládání rozvolněného uhlí v porubech na hřeblové dopravníky, které jsou poháněné elektromotory je plně mechanizováno a probíhá a probíhá při rozpojovacích a nakládacích jízdách pluhových souprav.
Zajišťování vydobytého prostoru, tzv. pracovní uličky je prováděno buď pomocí mechanizované výztuže, která tvoří s rubáňovým dopravníkem a pluhovou soupravou dobývací komplex nebo pomocí individuální hydraulické výztuže – stojek. V obou případech je pracovní náplní hydraulických válců emulze (vodní roztok emulzního oleje v koncentraci cca 3 %).
Likvidace vydobytého prostoru je prováděna řízeným zavalováním. Při použití mechanizované výztuže se tak děje přestavováním sekcí výztuže při postupu porubu o krok výztuže, při zajišťování vydobytých prostor individuální hydraulicko výztuží se po vyuhlení a zabudování pokosu provádí plenění posledního stojkořadí, zpravidla čtvrtá řada stojek. Uvolněné nadloží se pak vlivem tlaků vzniklých porušením primárního napěťo-deformačního stavu horského masivu a vlivem gravitačních sil zavaluje do vydobytých prostor až do jejich zaplnění v důsledku nakypření závalových hornin, dosahujícího 6-ti násobku mocnosti dobývané sloje.
	
Lokalita Staříč Dolu Paskov má v současnosti k dispozici následující typy důlních strojů:
•	dobývací komplexy – dobývací pluhový komplex typu KHS-2 s mechanizovanou výztuží KG 291-5/15 (Hemscheidt) s elektrohydraulickým ovládáním HETRONIC 100/37.
•	uhelné pluhy – pluhové soupravy typ PL 82.1, typ S-4.1 (Westfalia), typ PL 730 (Ostroj). Pluhové soupravy jsou vybaveny kotvícím zařízením K40, K-7S nebo úsekovým kotvícím zařízením a přesouvacím zařízením PZ 15A.
•	nakládací a přibírkové stroje – nakládače s bočním výklopem typ HAUSHERR a NOELL a typ NLH 703; přibírkové stroje typ HAUSHERR a NOELL; hydraulické vrtací vozy typu VVH-1R.

Hodnocení úrovně technického řešení těžby z hlediska posuzování vlivů na životní prostředí (systémem BAT) prakticky nemá význam, protože možné varianty používané metody (např. použití různých dobývacích zařízení) by nepřinesly žádnou změnu v ovlivnění životního prostředí.

Z hlediska hodnocení technické úrovně je možné konstatovat, že k dobývání uhlí se v Dole Paskov používají moderní výkonné dobývací stroje, určené pro nízké uhelné sloje, které prošly dlouhodobým vývojem, jejichž funkčnost a účinnost je ověřena praxí. Vybavení dolu v tomto ohledu nezaostává za vybavením, používaným v dolech západní Evropy. Přímé srovnávání ovšem není na místě, protože v každé důlní oblasti jsou jiné důlně geologické podmínky a volbu těžebních postupů ovlivňují jiná nebezpečí z nich vyplývající. 

Řešení dopravy v dole i na povrchu má standardní úroveň, změny kvantitativního ani kvalitativního rozsahu nelze očekávat mimo periodické obměny strojového parku.

Rovněž úpravárenská technologie a použitá technika je ověřena jak co do účinnosti, tak co do environmentální přijatelnosti dlouhodobým užíváním a lze ji srovnávat s obdobnými zařízeními u nás i v zahraničí, s vědomím, že je zde dobýváno uhlí jiné kvality a jiných petrografických, fyzikálních a chemických vlastností.

B.I.7. Předpokládaný termín zahájení realizace záměru a jeho dokončení

Rozšíření DP:		2006
Zahájení těžby:	2009
Ukončení těžby:	2020

B.I.8. Výčet dotčených územně samosprávných celků

Kraj:			Moravskoslezský
Město:			Brušperk
Obce:			Krmelín
			Paskov
Přesah poklesů zasahuje i do k.ú. Staříč obce Staříč. Na k.ú. Staříč se nachází i odval Staříč II,. který bude příjmovým prostorem pro deponii hlušiny z těžby v prostoru uvažovaného rozšíření DP.

B.II. Údaje o vstupech

B.II.1 – Půda

Navrhované rozšíření  dobývacího prostoru pokrývá především zemědělské a lesní pozemky. Vlastní položení dobývacího prostoru (jeho rozšíření) však nelze považovat za  fyzický zábor pozemků (ZPF podle kultur, PUPFL). Stanovení DP je rozhodnutím analogickým rozhodnutí o využití území.

Plocha rozšíření DP Staříč má celkem 2 151 108 m2. Podzemní těžba uhlí v hloubkách mezi 915 a 1 134 m pod povrchem nebude vyžadovat žádný zábor půdy. Úprava vytěženého uhlí se bude provádět na stávajícím zařízení, bez předpokladu potřeby jeho rozšíření.

Jak je prokázáno odbornými posudky (Znalecký báňský posudek, textová příl.č. T4, Závěrečná zpráva hydrogeologického průzkumu DP Staříč z roku 2004) nedojde poddolováním k takovým poklesům půdy, které by mohly vést k zatopení nebo zamokření částí poklesové kotliny vlivem vzestupu podzemní vody, ani k jiným jevům, které by plošně znehodnocovaly půdu, snižovaly její bonitu nebo měnily její využití. Pouze může dojít k lokálnímu podmáčení z důvodu změny hydrologických poměrů ve východním okraji centra poklesové kotliny v prostoru Lesního potoka. V daném kontextu nejde o zábor PUPFL, nelze však vyloučit určité omezení funkcí lesa v prostoru mezi Oprechtickým odvalem a  silnicí od závodu Staříč k Oprechticím.
 
Zvláště chráněná území

Záměr na rozšíření DP Staříč nezasahuje žádné zvláště chráněné území přírody, vymezené ve smyslu ust. § 14  zák. č. 114/1992 Sb. Blíže viz kapitola C.I.1.

Ochranná pásma

Na základě poznatků zpracovatelského týmu Oznámení se v zájmovém území pro rozšíření DP nenacházejí ochranná pásma vodních zdrojů. S ohledem na přítomnost lesů v zájmovém území je nutno potvrdit přítomnost i jejich ochranných pásem, stanovení vlastního rozšíření DP ani hlubinná těžba uhlí nepodmiňuje žádné změny ve využívání pozemků v těchto OP. Postupné naplnění plochy odvalu Staříč II nezasahuje do OP lesních porostů.

V zájmovém území se dále nacházejí ochranná pásma prvků infrastruktury:
-	vodovodní přivaděč D 500 Stará Bělá – Chlebovice
-	plynové potrubí Staříč – Příbor PN 40 DN 500
-	plynové potrubí Příbor - Suchá DN 500
-	plynové potrubí Suchá – Staříč DN 500
-	elektrické vedení vysokého napětí SME VN 503600
-	telefonní vedení
-	silnice od lokality Staříč do Oprechtic č. III/6006 (vedena jako účelová komunikace na povolení průjezdu Dolem Paskov)

B.II.2. Voda

Vlastní stanovení dobývacího prostoru není procesem, vyžadujícím zdroj vody. O potřebě zdrojů vody se dá hovořit pouze v souvislosti s přípravou a realizací navrhované těžby uhlí ve sloji pod půdorysem DP.

Kapacita dolu a množství vytěženého uhlí se rozšířením DP ani těžbou v prostoru rozšíření nezmění ve srovnání s údaji, popsanými v dokumentaci EIA z roku 2001 a podrobenými procesu posuzování vlivů na životní prostředí, ukončeným souhlasným stanoviskem MŽP z roku 2002, platným do roku 2010. 

V předkládaném oznámení, jehož předmětem je rozšíření DP Staříč, proto není tato problematika znovu podrobněji popisována s tím, že těžební činnost v tomto prostoru se bude provádět z naprosto převažující části až po roce 2010, tedy v období, které bude nutno posoudit novým procesem EIA v rámci stávajícího DP Staříč. V této souvislosti  může dojít zatím k nedefinovaným kapacitním změnám činnosti dolu a k případnému řešení kvalitativně nových nároků na zdroje vody. V tomto kontextu není možno nespekulativním způsobem vydefinovat separátní požadavky na vody, generovanými pouze navrhovanou těžbou sloje 22b v rámci rozšíření DP Staříč.

B.II.3. Ostatní surovinové a energetické zdroje

Analogicky jako u zdrojů vody je možno o potřebě surovinových zdrojů hovořit pouze v souvislosti s těžbou suroviny. S ohledem na skutečnost, že navrhovaná těžba z rozšířené části DP ze sloje 22b nahradí v uváděných ekvivalentech útlum těžby v jiných částech  stávajícího DP Staříč, lze předpokládat spotřebu zatím blíže nedefinovatelných podílů na množství látek, deklarovaných pro důl Paskov, příp. provoz Staříč  na léta 2003 – 2010 Makohuzovou a kol (2001). Jde především o podíly na:
-	spotřebě tepla pro lokalitu Staříč v ekvivalentu 126.000 GJ/rok
-	spotřebě zemního plynu pro lokalitu Staříč v ekvivalentu 4.300.000 m3/rok
-	spotřebě elektrické energie pro lokalitu Staříč v ekvivalentu 127 000 MWh/rok
-	spotřebě nebezpečných látek pro důl Paskov v ročních ekvivalentech (acetylen – 4.856 kg, čistič motorů ARWA – 1.972,5 kg, benziny technické – 5.794 kg; BEVEDAN pro lepení svorníků – 1,680 t, cementy dle ČSN P ENV 197-1 pro plavení za poruby – 291,4 t; nátěrové hmoty pro povrchové nátěry konstrukcí 2,9t; motorové nafty pro důlní dopravu a automobilový provoz 350,278 t; OXO činidla pro flotační úpravu uhlí – 128,85 t; mletý vápenec pro likvidaci uhelného prachu na důlním pracovišti – 1.626,28 t; chlorid hořečnatý pro likvidaci prachu v dole – 21,8 t  aj.)
-	spotřebě ocelových konstrukcí (včetně zpětné výměny a použití v nových porubech v případě opouštění již dotěžených lokalit, pokud výztuž je dále využitelná)
Tyto údaje odpovídají  rámcovému ročnímu ekvivalentu těžby celého dolu v rozsahu 1.200 kt/rok. V prováděcí projektové dokumentaci navrhované těžby (POPD, rozpracování na jednotlivé poruby či skupiny porubů ) ze sloje 22 b je bude nutno specifikovat jen pro konkrétní objemy těžby  z těchto porubů. Návrh na těžbu v novém území rozšířeného DP neznamená s ohledem na deklaraci nezvýšení ekvivalentu těžby v dole požadavky na navýšení spotřeby surovin.

B.II.4. Nároky na dopravní a jinou infrastrukturu

S ohledem na skutečnost, že výhledová těžba v nové části DP Staříč po rozšíření neznamená navýšení těžby a neindikuje žádné změny v provozu dolu a zachovává způsoby dopravy hlušiny a přepravy suroviny (vlečka OKD Doprava do lokality Paskov – úpravna, odval D), nejsou předpokládány změny v nárocích na dopravní a jinou infrastrukturu, která byla předmětem hodnocení vlivů hornické činnosti Dolu Paskov na léta 2003 – 2010).

Jedinou změnou je skutečnost, že na odvalu Oprechtický les byl ukončen provoz a tento byl rekultivován, je nově v rámci těžby provozován a postupně rozšiřován odval Staříč II přímo naproti stávající důlní lokalitě Staříč, takže dochází ke zkrácení přepravní vzdálenosti bez nároků na další zpevněné komunikace. Lze v tomto kontextu předpokládat zachování měsíčního počtu automobilů převážejících hlušinu na odval Oprechtice v rozsahu 583 aut, odpovídá přepravě hlušiny v rozsahu 70.000 t/rok (Makohuzová a kol., 2001). Tato přeprava se přitom netýká komunikací, které by vedly obytnou zástavbou nebo kolem objektů, vyžadujících zvýšenou hygienickou ochranu.

B.III. Údaje o výstupech

Výstupy  ve smyslu, předpokládaném zákonem č. 100/2001 Sb. v platném znění, podmiňující možné znečištění ovzduší, vod, půd a bioty, akustickou zátěž a produkci odpadů,  se nebudou rozšířením DP ani následnou těžbou v ploše rozšíření měnit v porovnání s výstupy, které již byly popsány a posouzeny při procesu EIA, uzavřeném v roce 2002 souhlasným stanoviskem MŽP, platným do roku 2010. 

Přenesení části těžebního ekvivalentu z postupně utlumovaných prostorů Dolu Paskov podle vyjádření vedení dolu neznamená  navýšení kapacity těžby a nevede k žádným změnám ve vlastním provozu dolu oproti posuzovanému stavu  hornické činnosti na léta 2003-2010, pozitivní změna se týká zkrácení přepravní vzdálenosti v transportu části hlušin místo na rekultivovaný odval Oprechtický les na nově provozovaný odval Staříč II naproti stávajícímu závodu Staříč (viz Příloha T3). 

Z tohoto důvodu nejsou  blíže kvantifikovány konkrétní výstupy do ovzduší, vody, akustická zátěž a specifikace odpadů, poněvadž je zahrnuta ve výstupech dokumentace EIA na léta 2003 – 2010 (Makohuzová a kol., 2001), poněvadž jejich přímý podíl nelze přesně vyjádřit a nedochází ke změnám v charakteru výstupů (složení odpadů). S ohledem na skutečnost, že většina těžby se odehraje po roce 2010, budou provozní změny Dolu Paskov souborně posouzeny další etapou hodnocení vlivů, s podrobnějším vyjádřením podílu těžby v prostoru navrhovaného rozšíření na celkových výstupech činnosti dolu.

Z výše uvedených důvodů nebyla zpracovávána ani rozptylová, ani akustická studie, poněvadž by nedocházela k statisticky významným rozdílům oproti přílohám dokumentace  o hodnocení vlivů hornické činnosti Dolu Paskov na léta 2003 – 2010 (Jančík a kol., 2001, Jančík  2002, Urbanec 2001).

B.III.1. Ovzduší

Hlavní zdroje znečištění ovzduší

Vlastní rozšíření dobývacího prostoru neznamená vznik zdrojů znečištění ovzduší.

Vlastní těžba suroviny probíhá hlubinným způsobem, který negeneruje přímé výstupy do ovzduší v prostoru navrhovaného rozšíření DP (na rozdíl od komodit, těžených povrchovými lomy s přímými zdroji znečištění ovzduší rozpojováním hornin, úpravou a tříděním suroviny v místě, obslužnou dopravou v místě).

Výstupy do ovzduší ve smyslu, předpokládaném zákonem č. 100/2001 Sb. v platném znění, podmiňující možné znečištění ovzduší, vod, půd a bioty se nebudou rozšířením DP ani následnou těžbou v ploše rozšíření měnit v porovnání s výstupy, které již byly popsány a posouzeny při procesu EIA, uzavřeném v roce 2002 souhlasným stanoviskem MŽP, platným do roku 2010. Lze předpokládat, že emise do ovzduší budou tvořit určitý podíl deklarovaných  emisí jak z energetických zařízení na lokalitě Staříč (zejména kotelny závodu Staříč), tak z technologických zdrojů (odsávání v úpravně uhlí na lokalitě Staříč, úpravna uhlí na lokalitě Paskov, podíl metanu a dalších důlních plynů ve výdušných větrech na výdušných jámách Staříč II/3).  Přepravní nároky na dopravu vytěžené suroviny do prostoru úpravny Paskov a odvalu D se  nemění (transport po stávající vlečce OKD Doprava, a.s).

Nový postupně vznikající odval Staříč II se může stát plošným zdrojem znečištění ovzduší, i když je navrhováno ukládání především vlhké hlušiny v ekvivalentu ukládání na již uzavřený odval Oprechtický les. S ohledem na charakter materiálu nelze vyloučit prašné emise v obdobích sucha po částečném vysušení hlušinového materiálu. Ve shodě s výstupy posudku EIA na vlivy hornické činnosti dolu Paskov na životní prostředí v letech 2003-2010 (Macháček a kol., 2002) je doporučena postupná rekultivace odvalu Staříč II.

B.III.2. Odpadní vody

Vlastní položení hranice (vymezení rozšířeného dobývacího prostoru) negeneruje žádné odpadní vody.

Navrhovaná těžba v prostoru rozšířeného DP Staříč neznamená změny v množstvích, charakterech a složení odpadních vod, produkovaných Dolem Paskov v rámci celkové hornické činnosti a provozního zázemí dolu. Zůstává zachován způsob likvidace důlních i odpadních vod z jednotlivých lokalit:
-	vypuštění důlních vod z Dolu Paskov, lokality Staříč do vodního toku Ostravice v ř.km 8,6 (lokalita u Čermákova jezu)
-	vypouštění odpadních vod splaškových z lokality Staříč do Lesního potoka
Rozšíření DP Staříč a následná těžba v tomto prostoru negeneruje žádné změny z hlediska odtoku dešťových vod z jednotlivých lokalit Dolu Paskov.

B.III.3. Odpady

Rozšíření DP Staříč a následná těžba v tomto prostoru negeneruje žádné změny z hlediska produkce a nakládání s odpady z hlediska množství a sortimentu odpadů  v rámci odpadového hospodářství  Dolu Paskov, prověřované v rámci hodnocení vlivů hornické činnosti na životní prostředí v letech 2003 – 2010.  Podle zjištění zpracovatele Oznámení již bylo provedeno překategorizování odpadů v souladu s platnou legislativou v rámci dokumentů evidence odpadů a správních aktů ohledně nakládání s nebezpečnými druhy odpadů (dokumentace EIA z roku 2001 totiž ještě pracovala s katalogem odpadů ve smyslu vyhlášky č. 337/1997 Sb.)

Nakládání s komunálním odpadem je řešeno  ukládáním do popelnic a odvozem  smluvně zajištěným s jednotlivými obcemi prostřednictvím  svozu TKO. Recyklovatelný odpad  (např. plastové obaly,  papír, kovy aj. jsou skladovány samostatně  a zneškodňovány rovněž prostřednictvím smluvně zajištěného subjektu. Mazací oleje, vyjetý  motorový olej  a snadno biologicky rozložitelné hydraulické oleje apod.. budou přechodně ukládány v meziskladu v souladu s příslušnou legislativou  - skladové hospodářství, manipulační řád a následně zneškodňovány smluvně zajištěným odborně způsobilým subjektem, rovněž tak zneškodnění dalších druhů  nebezpečného odpadu (popílky ze spalování uhlí, sorbenty, olověné akumulátory, galvanické články, kaly z čištění vod s obsahem nebezpečných látek, zářivky a jiné odpady s obsahem rtuti aj.). Oznamovatel má uzavřeny příslušné smlouvy a dohody s oprávněnými subjekty pro likvidaci nebezpečných odpadů; ani předchozí etapa hodnocení vlivů na životní prostředí neukládala žádné specifické opatření v odpadovém hospodářství nad rámec běžných zákonných povinností původce odpadu (Macháček a kol. 6/2002, MŽP 9/2002). 

B.III.4. Ostatní (hluk a vibrace, záření, zápach, jiné výstupy – přehled zdrojů…)

4.1.  Hluk

Vlastní rozšíření DP Staříč negeneruje žádné zdroje hluku. Ty mohou vznikat až při vlastní těžební činnosti v rozšířené části DP. Nové zdroje hluku oproti stávajícímu provozu dolu a stávající obslužné dopravě navrhovanou těžbou v území řešeném rozšířením DP nevznikají. 

Pro OKD a.s., Důl Paskov o.z. byla v rámci dokumentace EIA ohledně vlivů hornické činnosti na životní prostředí  (Makohuzová a kol., 2001) zpracována hluková studie, zahrnující stacionární průmyslové zdroje hluku. Pro lokalitu Staříč jsou deklarovány jako zdroje hluku degazační stanice – 5 ks vývěv a 2 ks  ventilátorů u výdušné jámy Staříč II/3 s tím, že ani jeden z výpočtových bodů nedosahuje hodnoty 50(55) dB.

Za liniový zdroj hluku může být pokládána doprava suroviny a části hlušiny po stávající vlečce z lokality Staříč do prostoru úpravny Paskov (dle Urbance /2001/ celkem 3 – 4 vlaky za  hodinu). Trasa prochází mimo kontakt s obytnou zástavbou, u západního okraje Oprechtic je v zářezu a následně na  ni navazuje zavlečkování průmyslového areálu mezi zástavbou a silnicí R/56. Podle Přílohy č. 7 hlukové studie pro dokumentaci EIA (Urbanec, květen 2001, Příloha č. 19 dokumentace EIA Makohuzová a kol., 2001) dosahuje hladina akustického tlaku 65 dB, přičemž pro výpočtové body v okolí vlečky nejsou přesahovány hodnoty 50(55) dB.  S ohledem na skutečnost nezvyšování kapacity těžby ani po uvedení těžby sloje 22 b do režimu dobývání suroviny není předpokládána žádná změna oproti stavu v rámci posouzení hornické činnosti na léta 2003 – 2010.  

Liniový zdroj hluku z přepravy hlušiny ze závodu Staříč na odval Staříč II se děje po účelové komunikaci přes silnici III/6006 na plochu nově založeného odvalu Staříč II, zcela mimo kontakt s obytnou zástavbou. 

4.2. Vibrace

Vymezení rozšířeného DP nepředstavuje vznik vibrací. 

Dle Makohuzové a kol. (2001) důl Paskov nepatří mezi doly s nebezpečím vzniku důlních otřesů, které by produkovaly seizmické vibrace na povrchu. Poněvadž v nadloží  karbonských vrstev jsou převážně zastoupeny miocenní vrstvy o minimální mocnosti 400 m s poměrně výraznou plasticitou (pohlcení až 60% energie odpalu při rozpojení horniny), je konstatováno, že  prováděním trhacích prací v dole a používanému množství trhavin nedochází k přenosu vibrací na povrch v hodnotách, které by byly  vnímatelné lidskými smysly (blíže ke geologické  stavbě viz kapitoly B.I.6 a C.2.4. Oznámení).

Doprava suroviny je realizována po nezpevněném náspu vlečky do úpravny Paskov (podsypy kolejí, z čehož dle Makohuzové a kol. (2001) vyplývají nevýznamné vibrace, vznikající navíc mimo obytnou zástavbu. Doprava hlušiny na odval Staříč II je realizována ze závodu Staříč na odval jen přes silnici III/6006.

S významným působením vibrací z technologických zdrojů nebo dopravy není proto v dalším textu předkládaného Oznámení uvažováno. 

4.3.	Záření radioaktivní, elektromagnetické

Makohuzová a kol. (2001) uvádí parametry hmotnostní aktivity uhlí v Dole Paskov  na základě 5 vzorků uhlí z petřkovických a 2 vzorků ze spodních hrušovských vrstev. Hodnoty hmotnostní aktivity 226Ra v Bq.kg-1 dosahovaly max. cca 43 – 48% hodnoty aktivity 226 Ra ve flotačních  hlušinách, ukládaných na odkaliště úpravny Paskov (111 Bq.kg-1; vyšší obsah je dán podílem terigenních minerálů). 

Na dole ani v úpravně nejsou provozována zařízení, která by mohla být zdrojem významných elektromegnetických záření. 

Těžba ze sloje 22b nebude znamenat jiné parametry oproti parametrům dokládaným pro těžbu ve stávajícím DP Staříč.

4.4. Zápach

Příprava rozšíření DP ani následná těžba porubů ve sloji 22a pod půdorysem rozšíření DP  nebudou zdrojem zápachu. 

B.III.5. Doplňující údaje

Vlastní stanovení  DP pro těžbu na vyhrazeném ložisku černého nebude znamenat  žádný zásah do krajiny. Vlastní těžba probíhá v úrovni 915 – 1134 m pod povrchem a neznamená tedy přímý zásah do krajiny.

Zásahem do krajiny bude až postupný vznik poklesové kotliny, jak je popsán v příslušných částech předkládaného Oznámení a dokladován v přílohách. Záměr těžby v rozšířené části DP neznamená skývku zemin a terénní práce na povrchu. 

V návaznosti na probíhající těžbu ve stávajícím DP Staříč již vzniká postupně z hlediska nakládání s hlušinami odval Staříč II naproti stávajícímu závodu Staříč v lokalitě Staříč, který byl již v předchozí etapě hodnocení vlivů hornické činnosti na životní prostředí limitován výstupy posudku Macháček M, červen 2002) a stanoviskem MŽP podle § 11 zák. č. 244/1992 Sb.:

•	Pro návrh konečného řešení odvalu Staříč II zpracovat komplexní přípravnou dokumentaci s tím, že v této dokumentaci budou uplatněny především následující zásady:
a)	prostorový rozsah odvalu řešit mimo ochranná pásma lesa
b)	zábor lokality řešit postupně s tím, že pro nevyužívané plochy budou připraveny a postupně realizovány rekultivace
c)	v uvedeném kontextu připravit podrobný záborový elaborát ZPF podle bonit a kultur
d)	zpracovat komplexní krajinářské hodnocení (hodnocení vlivů na krajinný ráz) výhledu odvalu Staříč II
•	Těžiště zemních prací (např. zahájení technické rekultivace navážkou hlušin či zemin na odvalu Staříč II) přednostně realizovat  v obdobích vegetačního klidu.

Těžba ze sloje 22b nacházející se pod půdorysem navrhovaného rozšíření DP, bude pouze s ohledem na nezvyšování produkční kapacity dolu znamenat jen určitý podíl na parametrech výstupů.   Jiné výstupy, než výše popsané, pak nejsou očekávány.

ČÁST C. ÚDAJE  O STAVU ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ    V DOTČENÉM ÚZEMÍ

C.1. Výčet nejzávažnějších environmentálních charakteristik dotčeného   území 

C.1.1. Územní systém ekologické stability krajiny

Dle Bureše a kol. (1997) do východní části území navrhovaného k rozšíření DP zasahuje jediná větev lokálního ÚSES, procházející západním okrajem lesního porostu Hajný, ve kterém je lokalizováno LBC č. 142. Od jihu je trasován doporučeně vymezený lokální biokoridor č. 115, který částečně využívá soustavy rybníčků a rákosin na přítoku do Brušperské nádrže na toku  Kotbach. Tato větev lokálního ÚSES opouští zájmové území rozšíření DP lesními porosty severně směrem ke Krmelínu.

Regionální větev ÚSES zájmové území neprotíná, vychází a NRBC Hukvaldy nadregionálním biokoridorem K 99 k RBC č. 1969 Lipina na levém břehu Olešné jižně od soutoku Olešné a potoka Řepník, regionální biokoridor pak pokračuje severním směrem podél Olešné a západně sleduje rychlostní silnici R/56 k Oprechticím a Mitrovicím.

C.1.2. Zvláště chráněná území

Zvláště chráněná území přírody nejsou s územním vymezením navrhovaného rozšíření DP Staříč v kontaktu. 
Nejbližším ZCHÚ přírody  je přírodní památka Kamenná (výměra 2,83 ha, vyhlášeno 1990), předmětem ochrany je enkláva subxerofytních travinných společenstev na území bývalých vápencových lomů v k.ú. Staříč (Wiesmannová a kol., 2004), ve vrcholové poloze návrší  mezi obcí Staříč a lokalitou Staříč Dolu Paskov. Poloha cca 1,5 km JV od zájmového území rozšíření DP ve stávajícím DP Staříč.

C.1.3. Území přírodních parků

Území vyhlášených přírodních parků jsou dostatečně vzdálena od  územního vymezení navrhovaného rozšíření DP Staříč.  Nejbližším  přírodním parkem je PPK Oderské vrchy (cca 20 km západně, viz Weismannová a kol., 2004) .

C.1.4. Významné krajinné prvky

Všechny lesní porosty a vodní toky, které se nacházejí v zájmovém území navrhovaného rozšíření DP, jsou významnými krajinnými prvky „ze zákona“ (§ 3 písm. b/ zák.č. 114/1992 Sb., v platném znění). Za údolní nivu lze pokládat terénní depresi podél meandrujícího úseku Lesního potoka, je však kompaktně zalesněna, charakteristická luční nivní společenstva se podél toku nevyskytují. 
VKP rybníků nejsou  přímo v zájmovém území rozšíření DP zastoupeny, některé se však nacházejí v okrajové části dosahu poklesů vyvolaných budoucí těžbou ve sloji 22b. VKP rašelinišť, jezer se v zájmovém území rozšíření DP Staříč nevyskytují. 

Zpracovateli oznámení  není známa skutečnost, že by v zájmovém území rozšíření DP Staříč byly přítomny další lokality, registrované podle § 6 zákona č. 114/1992 Sb.

V kontextu šíře ekologické valence  (případně míry tolerance ekosystémů vůči změnám) je možno pro širší zájmové území dovodit, že se v něm prakticky nevyskytují stanoviště se specifickými nároky (například  rašeliniště nebo výrazněji zrašeliněné louky).  Jinak nejsou zastoupena žádná stanoviště stenoekního charakteru s úzkým intervalem míry tolerance ke změnám, např. kyselá stanoviště písčin, případně vysychavá lada na výchozech bazičtějšího podloží (amfibolity nebo vápence). Nejsou přítomny  plochy druhově a stanovištně rozmanitých luk, na kterých by bylo lze dokládat stanoviště zvláště chráněných nebo regionálně vzácných druhů, vyžadujících  specifické podmínky z hlediska hydrických či trofických poměrů stanoviště. 

C.1.5. Památné stromy

V okolí zájmového území rozšíření DP Staříč ani v tomto prostoru se nenacházejí žádné památné stromy, a to ani jejich ochranné pásmo (desetinásobek průměru kmene ve výši 130 cm, ve skupině sčítání) ve smyslu ust. § 46 odst. 3 zák. č. 114/1992 Sb., v platném znění. 
Nejbližšími dle Wiesmannové a kol (2004) jsou:
•	Buk lesní červenolistý v k.ú. Brušperk na hřbitově
•	Jilm horský v k.ú. Brušperk na ulici Hřbitovní
•	Dub letní v obci Staříč za domem čp. 114
•	Lípa malolistá v obci Staříč u domu čp. 134 poblíž kostela

C.1.6. Evropsky významné lokality a ptačí oblasti

Zájmové území pro rozšíření DP Staříč ani území s dosahem poklesů z výhledové těžby v tomto prostoru není v územní kolizi ani v kontaktu s žádnou evropsky významnou lokalitou podle § 45 a) až 45d) zák. č. 218/2004 Sb.,  vymezenou pro území ČR Přílohami NV č. 132/2005 Sb.

C.1.7. Území historického, kulturního nebo archeologického významu

V širším okolí se nachází řada dokladů ohledně velmi  starého osídlení (lokality Štandl, Lipina mezi Frýdkem Místkem  a JV okrajem sídelního útvaru Staříč – pravěké osídlení eneolitické, kultura lužických popelnicových polí aj., lokalita Radlice JV od Staříče – halštatská kultura aj.), pro vlastní zájmové území rozšíření DP zatím nebyly prokázány archeologické nálezy.

Z hlediska památkové péče se významnější objekty nacházejí ve stávajících sídlech:
•	Městská památková zóna Brušperk, vyhlášen MK ČR  vyhláškou č. 476/1992 Sb. (mimo dosah poklesů z těžby v navrhovaném rozšíření DP)
•	Kaple sv. Antonína na Borošíně v Brušperku (mimo dosah poklesů z těžby v navrhovaném rozšíření DP)
•	Filiální kostel Nalezení sv. Kříže ve Staříči, socha sv. Jana u levého pilíře vstupní brány, vstupní brána ohradní zdi, socha Panny Marie Bolestné na pravém pilíři vstupní brány a socha sv. Jana Nepomuckého u kostela (mimo vlivy z dobývání v prostoru navrhovaného rozšíření  DP, ale ve vlivech stávající hornické činnosti ve stávajícím DP – řešeno v rámci posudku EIA na hornickou činnost ve stávajícím DP Staříč na léta 2000 - 2002).

C.1.8. Území hustě zalidněná

Navrhované rozšíření DP se nachází prakticky mimo trvalé osídlení a mimo zastavěná území sídel. 
Okraje poklesové kotliny z výhledové těžby v prostoru navrhovaného rozšíření DP zasahují do rozptýlené zástavby při SV okraji sídelního útvaru Brušperk. 

C.1.9.  Území zatěžovaná nad míru únosného zatížení

Území, která by mohla být charakterizována jako nadmíru zatěžovaná z environmentálního nebo hygienického hlediska se v ploše rozšíření DP Staříč  ani v jejím okolí nevyskytují. Za určitou akumulaci ekologické zátěže lze pokládat kalové nádrže společnosti BIOCEL Paskov severovýchodně od prostoru navrhovaného rozšíření DP Staříč.

C.1.10. Staré ekologické zátěže

V ploše rozšíření DP Staříč nebyly zjištěny žádné staré ekologické zátěže. Podle charakteru terénu a jeho využití by se mohlo jednat nanejvýš o staré zátěže vzniklé v souvislosti se zemědělskou činností nebo starých, vizuálně již nezřetelných nepovolených skládek. 

V ploše poklesové kotliny, která vznikne v případě těžby sloje 22b v ploše rozšíření DP, se nachází již nepoužívaný Oprechtický odval, na který byla vyvážena hlušina z lokality Staříč.  Již v průběhu hodnocení hornické činnosti Dolu Paskov na životní prostředí v období do roku 2010 byla věnována pozornost problematice možného negativního ovlivnění podzemních vod kvartérní zvodně srážkovými vodami, prosakujícími materiálem odvalu a souhlasné stanovisko MŽP bylo podmíněno mj. zjištěním, zda k tomuto znečištění dochází a v jaké míře. Za tím účelem byly vyhloubeny dva hydrogeologické vrty u paty odvalu a byly z nich odebrány kontrolní vzorky. Znečištění vody nebylo zjištěno v žádném ze sledovaných parametrů. (viz též kapitola D.I.2.2. a příloha T5).

Ekologická zátěž území odvalu tedy spočívá v záboru půdy a s postupující rekultivací povrchu odvalu na les pozvolna odezní. Z hlediska ovlivnění krajiny je možno konstatovat, že hmota odvalu nepůsobí v relativně členitém terénu nepatřičně dominantně díky vhodně zvolenému tvaru a přiměřené výšce odvalu, pohledově je částečně překryta stávajícím smrkovým lesem.

Severně od úpatí Oprechtického odvalu se ještě v dosahu budoucí poklesové kotliny nachází odkalovací nádrž firmy BIOCEL Paskov, která je dosud činná (severnější nádrž je již mimo poklesovou kotlinu). Zatím jde o poněkud cizorodý prvek krajiny,  i když svahy i hladina poskytuje biotop některým zajímavým druhům živočichů (viz biologický průzkum, příloha T6), po ukončení plavení kalů je však možno očekávat snahu o jeho vhodné začlenění do lesního komplexu v okolí nádrže se zachováním volné vodní hladiny v části nádrže..

C.1.11. Extrémní poměry v dotčeném území

Z obecného pohledu je za mimořádnou okolnost, kterou by bylo možno označit i jako extrémní skutečnost, nutno označit, že část území rozšíření DP Staříč již byla v minulosti postižena poklesy a deformacemi terénu, provokovanými hornickou činností bývalého dolu Paskov (se sídlem  Paskově). Přitom  je i v současnosti postihována poklesy, vznikajícími následkem dobývání uhlí při severním okraji DP Staříč. Tyto poklesy nezanechávají na tvářnosti krajiny a přírody běžně pozorovatelné stopy, že nastala změna topografie je však vidět z prvků map, zobrazujících původní stav terénu (např. průběh koryta Lesního potoka), které nejsou v souladu se současným průběhem vrstevnic. Zachycení zcela aktuálního stavu topografie povrchu v oblasti poklesů je prakticky nemožné, protože jde o kontinuální jev, probíhající po celou dobu dobývání a ještě asi 5 let po jeho ukončení, takže nové kompletní mapové zobrazení povrchu má smysl provést až po ukončení poklesů.
C.2. Charakteristika současného stavu životního prostředí  v dotčeném území

Úvodem této části Oznámení v rozsahu dokumentace je možno konstatovat, že významnější ovlivnění území položením (úředním stanovením) změny dobývacího prostoru Staříč rozšířením o 2 151 108 m2 (5,33 % plochy stávajícího DP) pro dobývání další části výhradního ložiska černého uhlí nelze předpokládat. 

V dalším textu jsou proto uvedeny jen základní charakteristiky širšího zájmového území s důrazem na vlastní areál navrhovaného rozšíření DP. 

C.2.1. Základní charakteristiky ovzduší a klimatu
Klimatické poměry

Posuzované území, dle klimatologického členění E. Quitta (1971), je součástí klimatického okrsku MT 10, který se vyznačuje dlouhým, teplým a mírně suchým létem, krátkým přechodným obdobím s mírně teplým jarem a mírně teplým podzimem s krátkou, mírně teplou a velmi suchou zimou s krátkým trváním sněhové pokrývky.

Průměrná roční teplota vzduchu za období 1901 až 1950 je 8,6°C. Nejchladnějším měsícem je leden s průměrnou teplotou – 2°C, nejteplejší červenec s průměrnou teplotou 18,7°C.

Dlouhodobý srážkový průměr za léta 1901 – 1950 je 769 mm, průměrný roční výpar vody je 542 mm vody. 
Kvalita ovzduší

Kvalita ovzduší je nejblíže měřena stanicí ČHMÚ ve Frýdku Místku. Hodnoty v hlavních měřených škodlivinách jsou na www.chmi.cz  prezentovány následovně:

Rok:	2004	
Kraj: 	Moravskoslezský	
Okres: 	Frýdek-Místek	
Látka:	PM10-Suspendované částice frakce PM10	
Jednotka: 	µg/m3	
Denní LV:	50,0	
Denní MT:	5,0	
Denní TE:	35	
Roční LV:	40,0	
Roční MT:	1,6	
 KMPL 	Organizace:
Staré č. ISKO
Lokalita 	Typ m.p.
Metoda	Hodinové hodnoty	Denní hodnoty	Čtvrtletní hodnoty	Roční hodnoty	
			Max. 		95% Kv 	50% Kv 	Max. 	36 MV	VoL 	50% Kv 	X1q 	X2q 	X3q 	X4q 	X 	S 	N 	
			Datum		99.9% Kv 	98% Kv 	Datum	Datum	VoM 	98% Kv 	C1q 	C2q 	C3q 	C4q 	XG 	SG 	dv 	
TFMIA 

40616 	ČHMÚ
1067
Frýdek-Místek	Automatizovaný měřicí program 
RADIO	402,0		107,0	34,0	293,5	75,7	99	36,6	56,1	37,2	37,0	44,2	43,6 	31,33	366	
			26.01.		350,0	158,0	25.01.	02.04.	79	137,5	91	91	92	92	36,4	1,81	0	

Rok:	2004	
Kraj: 	Moravskoslezský	
Okres: 	Frýdek-Místek	
Látka:	SO2-oxid siřičitý	
Jednotka: 	µg/m3	
Hodinové LV: 	350,0	
Hodinové MT: 	30,0	
Hodinové TE: 	24	
Denní LV:	125,0	
Denní MT:	0,0	
Denní TE:	3	
Roční LV:	50,0	
Roční MT:	0,0	
 KMPL 	Organizace:
Staré č. ISKO
Lokalita 	Typ m.p.
Metoda	Hodinové hodnoty	Denní hodnoty	Čtvrtletní hodnoty	Roční hodnoty	
			Max. 	25 MV	VoL 	50% Kv 	Max. 	4 MV	VoL 	50% Kv 	X1q 	X2q 	X3q 	X4q 	X 	S 	N 	
			Datum	Datum	VoM 	98% Kv 	Datum	Datum	95% Kv 	98% Kv 	C1q 	C2q 	C3q 	C4q 	XG 	SG 	dv 	
TFMIA 

40612 	ČHMÚ
1067
Frýdek-Místek	Automatizovaný měřicí program 
UVFL	117,7	79,4	0	5,9	72,2	45,6	0	6,7	17,7	6,3	5,0	8,7	9,2	8,91	359	
			03.10.	08.03.	0	44,2	25.01.	05.01.	27,4	37,7	84	91	92	92	6,7	2,19	7	

Rok:	2004	
Kraj: 	Moravskoslezský	
Okres: 	Frýdek-Místek	
Látka:	NO2-oxid dusičitý	
Jednotka: 	µg/m3	
Hodinové LV: 	200,0	
Hodinové MT: 	60,0	
Hodinové TE: 	18	
Roční LV:	40,0	
Roční MT:	12,0	
 KMPL 	Organizace:
Staré č. ISKO
Lokalita 	Typ m.p.
Metoda	Hodinové hodnoty	Denní hodnoty	Čtvrtletní hodnoty	Roční hodnoty	
			Max. 	19 MV	VoL 	50% Kv 	Max. 		95% Kv 	50% Kv 	X1q 	X2q 	X3q 	X4q 	X 	S 	N 	
			Datum	Datum	VoM 	98% Kv 	Datum			98% Kv 	C1q 	C2q 	C3q 	C4q 	XG 	SG 	dv 	
TFMIA 

40614 	ČHMÚ
1067
Frýdek-Místek	Automatizovaný měřicí program 
CHLM	198,2	80,3	0	16,6	64,0		38,0	17,8	26,3	16,7	14,9	23,5	20,2	9,54	359	
			20.04.	13.03.	0	57,4	25.01.			44,8	84	91	92	92	18,2	1,58	7	

Vlastní zájmové území záměr je s ohledem na otevřenost krajiny relativně dobře provětrávané.
 
C.2.2. Základní charakteristiky povrchových a podzemních vod

Povrchová voda

Územím rozšíření DP probíhá rozvodnice mezi  Olešnou (Ostravicí) na východě a Ondřejnicí na západě. Další členění povodí je na vodohospodářských mapách provedeno s ohledem na povrch deformovaný dřívější těžbou již uzavřeného dolu Staříč v Paskově severně od území navrženého rozšíření DP Staříč, takže povodí Lesního potoka spadá do rozsáhlejší plochy povodí hydrografického pořadí 2-03-01-061 Ostravice od Olešné po Lučinu a má plochu 52,101 km2.  Malou plochou překrývá plochu navrženého rozšíření DP rovněž vyšší povodí hydrografického pořadí 2-03-01-060 Olešná od Palkovského potoka po Ostravici, které má plochu 42,422 km2. 

Situace se normalizuje západně od hlavního rozvodí. Vyšší část povodí Ondřejnice, překrývající plochu rozšíření DP, má hydrografické pořadí 2-01-01-148 Ondřejnice od Košice po Dolní Kotbach zahrnující povodí Horního a Dolního Kotbachu, zasahující do popisovaného území, má plochu 17,213 km2 a nižší část, povodí Machůvky hydrografického pořadí má plochu 6,563 km2.

Koryta obou Kotbachů a ochranné vodní nádrže na toku Dolního Kotbachu leží již mimo plochu navrženého rozšíření, budou však okrajově dotčeny poklesy, stejně jako rybníky v pramenné oblasti Horního Kotbachu. V ploše maximálního rozsahu poklesové kotliny se nachází rovněž potok Levý Kříbec (Paducný), do kterého je svedena dešťová kanalizace z lokality Staříč II.

Podzemní voda

Hydrogeologické poměry karbonských hornin v prostoru rozšíření DP Staříč se nemění ve srovnání s původním DP, kde se vyznačují malým zvodněním karbonských hornin. Podzemní vody jsou vázány především na drcené poruchové zóny a lokálně jsou přítomny v pískovcových polohách či čočkách. Ostatní horniny v podstatě postrádají průlinovou propustnost a mají v podstatě funkci hydrogeologického izolátoru.

Rovněž nadložní miocénní klastika (karpat) jsou vlivem zatížení vněkarpatskými příkrovy málo zvodnělé, na rozdíl od bádenských sedimentů vymýtin v části hornoslezské pánve mimo dosah příkrovů. Vydatnost zvodnělých kolektorů o mocnosti v řádu metrů, maximálně lokálně v nízkých desítkách metrů je velmi malá, řádově 0,002 l.s-1. Horniny těšínsko – hradišťského souvrství mají malou propustnost, hodnota jejich koeficientu transmisivity (průtočnosti) se pohybuje od 10-5 do 10-6 m2s-1, sekvence hornin frýdeckých vrstev má koeficient transmisivity zhruba o řád vyšší. Nejsou v nich známy izolované kolektory silně mineralizovaných a proplyněných vod, užívané jako  zdroje lázeňských vod v Darkově a Klimkovicích. Horniny příkrovů lze tedy označit spíše za hydrogeologické izolátory. 

Hlavním předmětem zájmu jsou z hlediska hydrogeologie kvartérní podzemní vody, které někdy slouží jako zdroj vody ve studních a mohou být ovlivněny poklesy povrchu. Nositelem zvodnění jsou kvartérní sedimenty, které jsou variabilní mocnosti i složení v závislosti na podloží a okolnostech vzniku. Ve srovnání s ostatními typy sedimentů (s výjimkou sedimentů karpatu) jsou velmi málo mocné – řádově v jednotkách metrů s možným přesahem do druhé desítky metrů. Hodnoty jejich propustnosti se mohou v závislosti na složení významně lišit, s hodnotami koeficientu transmisivity mezi 10-3 a 10-5 m2.s-1. 

Kvartérní kolektory mají zpravidla volnou hladinu a gravitační režim filtrace podzemních vod. V místech, kde má zvodeň napjatou hladinu se mění režim filtrace na pružně – gravitační. Hladina podzemní vody kolísá v závislosti na množství srážek. Pohyb podzemní vody v kvartérních sedimentech je generelně shodný se směrem úklonu terénu. Úlohu lokálních erozních bází plní místní vodoteče. Většinu plochy rozšíření DP Staříč tvoří podle hydrogeologické mapy ČSR 1:50 000 (ČGÚ Praha) kvartérní kolektor proluviálních a hlinitých štěrků s koeficientem transmisivity T(m2.s-1) v rozmezí 1.10-5 – 1.10-4, krytý zpravidla sprašovými hlínami. 

Úroveň hladiny podzemní vody nebyla v ploše rozšíření DP detailně sledována. Dosavadní znalosti, získané z několika hydrogeologických vrtů přesto již umožňují konstruovat průběh hydroizohyps (křivek stejné úrovně hladiny podzemní vody), které v centru budoucí poklesové kotliny vymezují prostor s hloubkou hladiny podzemní vody pod úrovní 3 m a při jejích okrajích neklesají pod 2,65 m. Tento předpoklad se lokálně potvrzuje místy asi až 2 m ostře zaříznutým, úzkým ale meandrujícím údolím Lesního potoka, protékajícím od závodu Staříč severním směrem přes území rozšíření DP, ve kterém nejsou patrny výrony podzemních vod ani v období krátce po tání sněhu, kterého bylo v zimě 2004 – 2005 dostatek. V případě rozšíření DP se ještě před zahájením těžby předpokládá rozšíření sledovaných míst pohybů hladiny podzemní vody v ploše poklesové kotliny a zpracování hydrogeologického posudku, který by predikoval místa možného zamokření nebo zatopení, i když podle dosavadních zkušeností je velmi pravděpodobné, že k těmto jevům v místě rozšíření nedojde, nebo je bude možno snadno řešit technickými prostředky (změna hydrických poměrů tak může být vyvolána spíše v důsledku lokálních změn hydrologických poměrů – Lesní potok). 

C.2.3. Základní charakteristiky půd zájmového území 

Všeobecně lze označit půdy v ploše rozšíření DP Staříč jako illimerizované půdy s různým stupněm oglejení. Jedná se zejména v severní části rozšíření o středně těžké, hluboké, slabě kyselé, písčitohlinité půdy hnědozemního typu vyvinuté na sprašových hlínách, náchylné k zamokření. V místech, kde se výrazněji projevuje sliv substrátu karpatského flyše (třineckých vrstev v JZ části rozšíření) převažují těžší hnědozemní půdy zpravidla oglejené, v případě psamitického substrátu lehčí a slabě kyselé.

Bonitační klasifikace půd je zpracována pro zemědělskou půdu jako celek a plně respektuje základní ekologické faktory potřebné pro hodnocení zemědělské půdy. Klasifikace je vyjádřena pomocí bonitovaných půdně ekologických jednotek (BPEJ). 
BPEJ je charakterizována na základě zvlášť významných charakteristik klimatu, půdy a konfigurace terénu a je tudíž možné k ní přiřadit parametrické (normativní) údaje o produkčním potenciálu hlavních zemědělských plodin a rovněž ekonomickém efektu. 
Konkrétní vlastností BPEJ v bonitačních mapách jsou vyjádřeny pětimístným číselným kódem, označující klimatické pásmo, hlavní půdní jednotku, svažitost, expozici, hloubku a skeletovitost půdy. 

Převládajícími hlavními půdními jednotkami jsou v oblasti rozšíření DP Staříč dle vyhlášky č.546/2002 Sb., kterou se stanoví charakteristika HPJ:
43 –  Hnědozemě luvické, luvizemě oglejené na sprašových hlínách (prachovcích), středně těžké,   ve spodině i těžší, bez skeletu nebo jen s příměsí, se sklonem k převlhčení
48 – Kambizemě oglejené, rendziny kambické oglejené, pararendziny kambické oglejené a pseudogleje modální na opukách, břidlicích, permokarbonu nebo flyši, středně těžké lehčí až středně těžké, bez skeletu až středně skeletovité, se sklonem k dočasnému, převážně jarnímu zamokření
49 –  Kambizemě pelické oglejené, rendziny pelické oglejené, pararendziny kambické a pelické oglejené a pelozemě oglejené na jílovitých zvětralinách břidlic, permokarbonu a flyše, tufech a bazických vyvřelinách, zrnitostně těžké až velmi těžké až středně skeletovité, s vyšším sklonem k dočasnému zamokření
Pokud je v případě HPJ 43 terén málo svažitý (7 – 3°) a půdy jsou hluboké > 60 cm a obsahují méně než 10% skeletu, jsou v souladu s metodickým pokynem MŽP ze dne 12. 6. 1996 Č.j.: OOLP/1067/96 půdy řazeny do II. třídy ochrany. Jedná se v rámci příslušného klimatického regionu o půdy s nadprůměrnou produkční schopností, které jsou vysoce chráněné, jen podmíněně odnímatelné a s ohledem na územní plánování také jen podmíněně zastavitelné.
V případě HPJ 48 a 49, vyskytujících se v obdobných klimatických podmínkách jsou tyto středně hluboké půdy na mírném svahu řazeny do IV. třídy ochrany, ve které jsou sdruženy půdy s převážně podprůměrnou produkční schopností, s jen omezenou ochranou, využitelné i pro výstavbu. V případě vyšší svažitosti (7 – 12°) pak přecházejí do V. třídy ochrany, které představují půdy s velmi malou produkční schopností s nejnižším stupněm ochrany.

S ohledem na skutečnost, že záměr rozšíření DP Staříč neznamená fyzické zábory půd, nejsou dále precizovány jednotlivé třídy ochrany a jednotlivé BPEJ v rámci dotčeného území.

C.2.4. Základní charakteristiky horninového prostředí a přírodních zdrojů

Geomorfologické poměry

Z hlediska geomorfologického členění reliéfu republiky (Czudek a kol., 1972) se širší zájmové území nachází na hranici dvou soustav. Severní část náleží k soustavě Vněkarpatských sníženin, do území zasahují výběžky celků Ostravská pánev (okrsek 8b-1-d Havířovská plošina)  a Moravské brány (podcelek Oderská brána, okrsek 8a-4b-d Bartošovická pahorkatina). Do jižní a JV části zasahuje soustava Vnější Západní Karpaty podcelkem Západobeskydské podhůří a okrskem 9d-1c-e Staříčská pahorkatina.
Zájmové území je mírně členité elevacemi a depresemi, od místní rozvodnice zejména na západě, severozápadně a severovýchodě se zařezávají úzká výrazná údolí malých toků. Nadmořská výška zájmového území se pohybuje od 280 m n.m. po 311,9 m n.m. (návrší „Na Vrchách“ v celcích orné půdy v trati Obecní pole v centru poklesové kotliny). Temeno Oprechtického odvalu se nachází v nadmořské výšce 310,6 m n.m.

Horninové prostředí

Sloj 22b, která má být předmětem těžby v oblasti rozšíření DP Staříč, je součástí petřkovických vrstev spodní části ostravského souvrství v příborské oblasti české části hornoslezské pánve. V jejich nadloží jsou uloženy vrstvy hrušovské denudační relikty jakloveckých vrstev. Celkově ostravské souvrství náleží stratigraficky ke svrchnímu karbonu (namur A), pod ním se nacházejí neproduktivní kyjovické vrstvy. Karbonské nadloží je v prostoru DP z velké části denudováno. Sedimenty petřkovických, hrušovských i jakloveckých vrstev vznikaly v paralické pánvi s cyklickým střídáním mořské a sladkovodní sedimentace s převahou sladkovodní sedimentace v deltách a jezerech. Geologická charakteristika karbonu v části rozšíření DP neliší od zbytku DP Staříč.

V petřkovických vrstvách, které mají v zájmové oblasti mocnost kolem 700 m, převládají pískovce nad ostatními sedimenty, zejména v jejich spodní části. Prachovce tvoří asi 30% sedimentů petřkovických vrstev, jejich zastoupení je hojnější ve svrchní části jednotky. V nadloží uhelných slojí  se vyskytují nejčastěji jílovce. Jednotlivé typy sedimentů do sebe zpravidla pozvolna přecházejí. Poměrně hojné jsou v petřkovických vrstvách polohy vulkanogenních hornin (tzv. brousky, tufity a uhelné tonsteiny). Uhelné sloje jsou hojnější ve svrchní části petřkovických vrstev. Z celkového množství 49 v příborské oblasti zjištěných slojí má 14 slojí větší mocnost, než 0,5 m. V mocnějších slojích jsou často jílovcovými proplástky odděleny dvě nebo více lávek, což je rovněž případ sloje 22b v zájmové oblasti.

Hrušovské vrstvy tvoří nadloží petřkovických vrstev, jsou od nich odděleny významným stratigrafickým horizontem ostravského brousku (tufogenní horniny o mocnosti kolem 10 m). Celá jednotka má  v oblasti DP Staříč mocnost kolem 650 m. Ve vrstevním sledu se střídají vápnité nebo křemenné pískovce, prachovce a jílovce v různém zastoupení. Výjimečně jsou zastoupeny slepence s valouny až 5 cm velkými. Projevy synsedimentární eroze uhelných slojí nejsou výjimkou. Z celkového množství zjištěných uhelných slojí, které se v příborské oblasti blíží k 80, je jich pouze 8 s mocností větší než 0,5 m. Vyskytují se jen v centrální a západní části DP, včetně oblasti jeho rozšíření. 

Nasákavost sedimentů je velmi nízká, u pískovců v intervalu 0,2 – 2%. Jílovce a jílovité prachovce jsou málo náchylné k bobtnání (objemové změny do cca 4%).

Reliéf karbonského pohoří je součástí pozitivní alpínské morfostruktury, tzv. příborsko-těšínského hřbetu. V místech rozšíření DP se uplatňuje okraj dílčí staříčské elevace, v jejíž apikální části byla situována primární otvírka ložiska.Nejvýznamnější tektonickou strukturou je v DP Staříč staříčská brachysynklinála s osou ukloněnou asi 5° ve směru k JJZ. Sklon vrstev v jejím západním křídle, kam náleží plocha rozšíření DP, je kolem 10° k VJV. Křehká tektonika je zastoupena jak kompresními (přesmyky, násuny), tak poklesovými zlomy. Amplituda pohybů významnějších zlomů se pohybuje v desítkách metrů, jejich působnost však často poměrně rychle laterálně vyznívá. Menší poruchy s pohybem vrstev v řádu metrů jsou v DP Staříč zjišťovány často až v průběhu těžby. Ve srovnání s východní částí ložiska se v zájmové oblasti předpokládá tektonicky klidnější vývoj. 

Karbonské sedimenty jsou překryty pokryvnými útvary, které pro vlastní dobývání a z hlediska jeho vlivů na životní prostředí mají jen velmi malý význam. Autochtonní litorální sedimenty miocénního stáří (karpat) byly koncem miocénu překryty vněkarpatskými příkrovy. K povrchu vystupují v ploše rozšíření třinecké vrstvy podslezské jednotky, které faciálně náleží k podmenilitovému souvrství. Jedná se o pelitické sedimenty s vložkami pískovců a slepenců. Ve stratigraficky vyšších částech vrstev přibývá v pelitech karbonátové složky.

Nejmladší kvartérní sedimenty jsou v oblasti rozšíření DP tvořeny ponejvíce svahově přemístěnými zvětralinami výše popsaných hornin, překrytými relikty spraší ve formě sprašových hlín. Typické sprašové návěje zde nebyly zjištěny. Fluviální sedimenty v sevřených úzkých údolích vodních toků prakticky chybí.

Seizmicita

Z hlediska seizmologie nepatří dokumentované území k místům, kde by byly zaznamenávány výraznější projevy přirozené seizmické aktivity, postřehnutelné lidskými smysly, i když se z geologického hlediska jedná o oblast styku Českého masívu a karpatské soustavy. V 18. století byly údajně zaznamenány zemětřesné projevy s epicentrem v oblasti Beskyd, pozorovatelné až ve Frýdku – Místku, v novější době byly zaznamenány zemětřesné projevy v oblasti Opavy, vázané na křížení dvou hlubinných zlomů. V roce 1993 byl seizmickou stanicí Ostrava – Krásné Pole zaznamenán roj 23 zemětřesných projevů bez bližšího určení zdroje.

DP Staříč je z hlediska seizmické aktivity monitorován jako část polygonu, který slouží k upřesnění mechanizmu a účinku seizmických jevů na povrchové objekty v celém OKR. Tento monitoring také posloužil jako výchozí materiál pro regionální prognózu, provedenou na základě rozhodnutí OBÚ v Ostravě, která umožnila zařazení Dolu Paskov do kategorie dolů bez nebezpečí otřesů. Popsané jevy a podmínky je možno vztáhnout i na plochu rozšíření DP.

Trhací práce používané při dobývání úvratí porubů v hloubce kolem 1km pod povrchem nemohou způsobit vibrace, které by bylo možno zaznamenat na povrchu. Používají se při nich nálože o velikosti maximálně 50 kg, odpalované v několika časových stupních. Naráz je odpalováno maximálně 6 kg trhaviny. Vznikající vibrace jsou postupně pohlceny horninovým prostředím v nadloží dobývaných slojí, aniž by měly možnost proniknout až k povrchu. Obdobné závěry je možno přijmout rovněž pro trhací práce, realizované při ražbě otvírkových a přípravných důlních děl.

Přírodní zdroje

V ploše rozšíření DP Staříč se nenacházejí vedle ložiska uhlí (a uhelného zemního plynu) žádná jiná ložiska nerostných surovin ani zdroje podzemní nebo povrchové vody. 

Obnovitelnými přírodními zdroji jsou hospodářské lesy a zemědělská půda v zájmovém území, záměr na rozšíření DP pro hlubinné dobývání černého uhlí neovlivní charakter těchto zdrojů. 

C.2.5. Základní charakteristiky přírodních poměrů zájmového území (fauna, flora, ekosystémy, krajina)

Terénní šetření byla prováděna v měsících dubnu až červenci  2005 v rámci celého vymezeného území navrhovaného rozšíření DP s přesahem v rámci vymezení poklesové kotliny  a hodnotných lokalit za hranicí poklesové kotliny. Výstupy průzkumů tak  postihují  jarní a letní aspekt rozvoje dotčených ekosystémů. 

V bližším je odkazováno na textovou přílohu č. T6 – Biologický průzkum.

Obecná charakteristika:

Z biogeografického hlediska (Culek a kol., 1995) je  území součástí Karpatské podprovincie a bioregionu č. 3.5 Podbeskydského, nachází se v jeho reprezentativní části  při jeho neostré hranici s podprovincií Polonskou a bioregionem č. 2.3 Ostravským.

Z fytogeografického hlediska (Skalický, 1988) je zájmové území je součástí fytogeografické oblasti mezofytikum, fytogeografického obvodu Karpatské mezofytikum, v němž se nachází na rozhraní dvou fytogeografických   okresů – 83. Ostravská pánev a 84. Podbeskydská pahorkatina, podokresu 84a Beskydské podhůří. 
Vegetační stupeň suprakolinní. 

V navrhovaném prostoru pro rozšíření DP Staříč jde o území většinou antropicky podmíněné, těžiště záměru rozšíření DP se nachází na polích, ve východní části v lesních porostech; na severovýchodě se nacházejí odkalovací nádrže Biocelu Paskov a rekultivovaný Oprechtický odval Dolu Paskov.

Zastoupení mimolesních porostů dřevin 

Zájmové území pro rozšíření DP je většinově prosté mimolesních porostů dřevin s ohledem na míru scelení zemědělských pozemků; mimolesní porosty jsou koncentrovány především do okolí rybníčků na  přítoku Brušperské přehrady (jasany, vrby, javory), do okolí nádrže SV od Brušperka (vrby, topoly, javory aj.), pod hrází se nachází kompaktní porosty keřů (hloh, růže šípková, bez černý aj.) a do mimolesních části zarostlých strží  podél horních úseků toků směrem ke Krmelínu a SV od Brušperka (jasany, javory, bříza, střemcha, bez černý, jeřáb, líska aj.).

Lokality biologického průzkumu  (vymezení území)

Hranice sledovaného území je zakreslena v předaném mapovém podkladu, kde je provedeno vymezení území dotčeného předpokládanými poklesy. Území je rozděleno na dílčí plochy – tzv. Lokality (blíže viz příloha T6 –Biologický průzkum včetně fotodokumentace).
Lokalita I –  Lesní potok a okolní les jižně od odvalu Paskov (Oprechtice) - se nachází ve východní části zájmového území. Zahrnuje úsek zde silně meandrujícího toku Lesního potoka mezi vlečkou  a odvalem a okolní lesní porost (jižní část lesa Hajný). Lokalizovány jsou zde poruby:  080 223/1, 080 223, 080 222 (SZ část).
Lokalita II – území jižně od porubů v lokalitě III - se nachází v jižní části zájmového území. Zahrnuje mj. soustavu 4 malých rybníků na přítoku do Brušperské přehrady. Okolí je převážně odlesněné, zemědělské pozemky jsou členěné menšími lesíky a zasahuje sem jižní okraj velkého lesního celku (Hajný les). Poruby:  - -.
Lokalita III – poruby v okolí centrální poklesové kotliny - se nachází přibližně ve středu  zájmového území. Zahrnuje  mírně zvlněnou krajinu, která je přibližně v západní polovině převážně odlesněná; zemědělské pozemky jsou  členěné menšími lesními celky. Ve východní části je území zalesněné (západní část lesa Hajný). Některá údolí  jsou protékána drobnými potoky (mj. levobřežní přítok Lesního potoka, horní úsek přítoku do nádrže SV od Brušperka – tj. lokalita č. IV). Lokalizovány jsou zde poruby:  080 207, 080 206/1, 080 205/1, 080 204/2, 080 204/1, 080 203/2, 080 202/2.
Lokalita IV – nádrž SV od Brušperka - nádrž leží poblíž Brušperka na JZ okraji zájmového území. Poklesy by do ní měly zasáhnout pouze okrajově, a to do jejího SV okraje. Je využívána ke sportovnímu rybolovu. Poruby:  - -.
Lokalita V – část Lesního potoka a okolní porost východně od železniční vlečky a plynovodu Suchá – Staříč DN 500 a potok Levý Křibec (Paducný). Západní část území je zalesněná (JV okraj Hajného lesa). Východní částí protéká potok Křibec se soustavou malých rybníčků. Lokalizovány jsou zde poruby:    080 222 (JV část), 080 221, 080 220.
Lokalita VI – území severně od porubů v lokalitě III. Mírně zvlněná převážně odlesněná část území s menšími lesíky v západní části – zde je i menší rybník a drobný vodní tok tekoucí do Krmelína. Ve východní části sem  zasahuje západní okraj Hajného lesa s kratším úsekem Lesního potoka (západně od složiště popelovin Biocel Paskov).  Poruby:  - -.
Lokalita VII – odval Paskov (Oprechtice). Rekultivovaný odval se nachází na  východním okraji střední části zájmového území. Tvoří pohledově významnou terénní vyvýšeninu.  Lokalizovány jsou zde poruby:  080 202/2,  080 223/1  (severní části).
Lokalita VIII – složiště popelovin Biocel Paskov (jižní nádrž). Nádrž se nachází na SV okraji zájmového území (druhá, severněji ležící nádrž, je situována mimo území ovlivněné předpokládanými poklesy). Poruby:  - -.

Flora

Na základě botanického průzkumu lze konstatovat, že, že v území přirozeně převládají ekosystémy vázané na mezofilní až vlhká (podmáčená) stanoviště na kyselých půdách vyvinutých na jílech a spraších. Zvýšená vodní bilance je dána též mírně zvlněným reliéfem, který umožňuje pomalý odtok povrchové vody, a vyššími úhrny srážek na návětrné straně Beskyd. 
Přítomnost teplomilných a suchomilných druhů je dána existencí stanovišť vzniklých vlivem antropické činnosti (navážky hlušiny, náspy komunikací, železniční vlečka apod.).   

Ochranářsky významné druhy:

V rámci botanického průzkumu nebyly v prostoru navrhovaného rozšíření DP Staříč zjištěny žádné zvláště chráněné  druhy rostlin ve smyslu vyhlášky MŽP č. 395/1992 Sb. Dále bylo nalezeno  pět druhů zařazených do červeného a regionálního seznamu ohrožených druhů ČR.:

Druhy obsažené v červeném seznamu ČR
 
druhy ohrožené (C3)

Batrachium trichophyllum – lakušník niťolistý
Thalictrum lucidum – žluťucha lesklá

druhy vyžadující pozornost  (C4)

Aethusa cynapioides – tetlucha vznešená  	
Centaurea jacea subsp. oxylepis – chrpa luční ostroperá  
Viscum album subsp. album – jmelí listnáčové pravé

Druhy obsažené v regionálním seznamu SV Moravy a Slezska 

druhy silně ohrožené 

Batrachium trichophyllum – lakušník niťolistý
Thalictrum lucidum – žluťucha lesklá

druhy vyžadující pozornost 

Aethusa cynapioides – tetlucha vznešená  	
Centaurea jacea subsp. oxylepis – chrpa luční ostroperá  
Viscum album subsp. album – jmelí listnáčové pravé

Aethusa cynapioides – tetlucha vznešená  	
Druh s těžištěm výskytu v suťových a lužních lesích a na různých antropicky ovlivněných stanovištích (paseky, navážky, okraje cest apod.). V ČR i regionu se vyskytuje roztroušeně až vzácně.  
Výskyt v zájmovém území: Lokalita II, okraj porostu severně od horního rybníka soustavy na přítoku do Brušperské přehrady.  

Batrachium trichophyllum – lakušník niťolistý
Vodní rostlina stojatých vod, v ČR výskyt roztroušený, v regionu poměrně vzácný druh. 
Výskyt v zájmovém území:  Lokalita II, horní rybník soustavy na přítoku do Brušperské přehrady.  

Centaurea jacea subsp. oxylepis – chrpa luční ostroperá  
Druh rostoucí na loukách, mezích aj. i antropicky ovlivněných stanovištích (lemy u cest apod.). V ČR se vyskytuje pouze v sv. Čechách a na severní Moravě; v regionu běžný druh.  
Výskyt v zájmovém území: Na vhodných lokalitách roztroušeně po celém území. 

Thalictrum lucidum – žluťucha lesklá
Druh vlhkých luk a světlých porostů, v ČR i regionu výskyt roztroušený (na Ostravsku více lokalit).  
Výskyt v zájmovém území:  Lokalita V, v okolí rybníčků na potoce Levý Křibec (silná populace).

Viscum album subsp. album – jmelí listnáčové pravé
Poloparazit rostoucí na dvouděložných dřevinách. V Čechách se vyskytuje roztroušeně až vzácně, na Moravě místy až hojně. 
Výskyt v zájmovém území: Na listnatých stromech roztroušeně. 

V území se přirozeně vyskytují společenstva (ekosystémy) vázaná na podmáčená stanoviště, která jsou primárně dána přírodními podmínkami. 

Ostatní výstupy floristického průzkumu včetně zjištěných druhů rostlin viz textová  příloha č. T6. 

Fauna

Lze doložit relativně bohaté spektrum živočišných druhů, s převahou s převahou druhů otevřených polí a urbanizované krajiny, dále druhy lesní, s ohledem na rybníčky, vodní toky  lze dokládat i řadu druhů vázaných na mokřady a vodní ekosystémy. 

S odkazem na podrobné výstupy  zoologického průzkumu (příloha T6) byly v řešeném území   dokladovány následující zvláště chráněné druhy živočichů:

Kriticky ohrožené druhy

Čolek velký (Triturus cristatus)
Tento druh na základě současného stavu znalostí představuje zřejmě jeden z nejvýznamnějších taxonů ze Zájmových druhů obratlovců žijících v území. V roce 2005 byl prokázán výskyt larev pouze na Lokalitě č. V, a to v soustavě malých rybníčků na horním úseku potoka Levý Křibec, kde se rozmnožuje společně s čolkem obecným (Triturus vulgaris). Pátrání v ostatních vodních plochách bylo při orientačních průzkumech sice neúspěšné, výskyt je však pravděpodobný i na jiných vodních stanovištích. 

Silně ohrožené druhy

Čáp černý (Ciconia nigra)
Na základě pozorování je předpokládáno recentní hnízdění v lesních porostech v řešeném území případně v jeho blízkosti. Území přinejmenším představuje prostor, kde minimálně jeden pár nachází klidovou a trofickou základnu. V případě vzniku dalších mokřadních biotopů lze očekávat zlepšení potravní nabídky především na jaře, kdy se tento většinou ichtyofágní druh zaměřuje na lov obojživelníků. Druh vyžaduje pro hnízdění starší dřeviny nejlépe ve věku nad obmýtní dobu, na nichž si staví velké hnízdo.  

Včelojed lesní (Pernis apivorus)
Dokladovány přelety v lesích východně od silnice III/6006, na základě pozorování je předpokládáno recentní hnízdění v lesních porostech v širším řešeném území případně v jeho blízkosti. Území přinejmenším představuje prostor, kde minimálně jeden pár nachází klidovou a trofickou základnu. Druh staví hnízda na stromech většinou ve starších porostech.

Křepelka polní (Coturnix coturnix)
U druhu bylo v řešeném území zjištěno několik recentních hnízdišť na otevřených plochách (pole a zatravněné plochy), které se vyskytují v okrajových částech řešeného území na Lokalitách II a IV. Jedno hnízdiště se nachází v těsné blízkosti soustavy 4 malých rybníků na přítoku do Brušperské přehrady, další těsně za hranicí Lokality č. II v okolí Brušperské přehrady, třetí těsně u hranice Lokality IV ve svahu nad nádrží.

Chřástal polní (Crex crex)
Bylo potvrzeno v řešeném území recentní hnízdiště na Lokalitě č. II. Druh vyžaduje  otevřené plochy – nejlépe louky, které se vyskytují v okrajových částech řešeného území. 

Pisík obecný (Actitis hypoleucos)
Zjištěn na jižní nádrži odkališť Biocelu Paskov, hnízdění několika párů na mokřadech v Lokalitě č. VIII - hnízdí přímo na složišti popelovin.

Rybák obecný (Sterna hirundo)
Zjištěny v červnu  2 ex. na lovu na nádrži u Brušperka, lokalita č. IV. Nehnízdí.

Ledňáček říční (Alcedo atthis)
Přelety nad nádrží u Brušperka, loviště. Nejsou podmínky pro hnízdění. 

Holub doupňák (Columba oenas), žluva hajní (Oriolus oriolus)
Oba druhy zjištěny jen akusticky ve smíšených lesních porostech v západní části lesa Hajný, severovýchodně od centra poklesové kotliny. 

Krahujec obecný (Accipiter nissus), Ostříž lesní (Falco subuteo)
Oba druhy sporadicky využívají  zájmové území jen troficky, přelety v severní části zájmového území východně od Brušperka.

Ještěrka obecná (Lacerta agilis)
Výskyt jedinců tohoto silně ohroženého druhu plaza byl v území v roce 2005 potvrzen na Lokalitách č. III, V, VI. Tento Zájmový druh se zřejmě vyskytuje na řadě dalších míst v řešených lokalitách, preference vysychavých stanovišť je zřetelná. 

Ještěrka živorodá (Zootoca vivipara)
Dokladována sporadicky  v lesních porostech komplexu Hajný západně i východně od silnice III/6006, bez výrazné preference stanovišť ve vztahu k  hydrickým poměrům.

Skokan zelený (Rana kl. esculenta)
Jedná se o Zájmový taxon, jehož sledování je v řešeném území významné rovněž z biologického a faunistického hlediska. Tento silně ohrožený obojživelník se v území vyskytuje na většině vhodných míst, často v drobných periodických vodních plochách spolu s kuňkami, kde byly zjišťovány i juvenilní exempláře.  Z uvedeného vyplývá, že se skokan zelený v území úspěšně rozmnožuje. 

Rosnička zelená (Hyla arborea)
Výskyt tohoto silně ohroženého obojživelníka byl v roce 2005 potvrzen na většině Lokalit – jednalo se zjištění ozývajících se samců, kteří byli zastiženi na nejrůznějších místech včetně lesních porostů. Druh se v území vyskytuje plošně při migracích v letním období, rozmnožování druhu bylo zjištěno na Lokalitě č. 2,  kde se v soustavě 4 malých rybníků na přítoku do Brušperské přehrady ozývaly desítky samců.

Čolek obecný  (Triturus vulgaris)
V roce 2005 byl prokázán výskyt jednotlivých larev tohoto silně ohroženého druhu na Lokalitě č. V soustavě malých rybníčků na horním úseku potoka Levý Křibec, kde se rozmnožuje společně s větším čolkem velkým (Triturus cristatus). V květnu byl dále potvrzen 1 ex u výpustního zařízení horního rybníčku v lese na lokalitě II. Pátrání v ostatních vodních plochách bylo neúspěšné,  např. v nádrži SV od Brušperka (Lokalita č. IV) je možnost výskytu eliminována přítomnosti ryb (predace), výskyt druhu je však pravděpodobný i na jiných vodních stanovištích – např. v létě roku 2002 Z. Polášek nalezl dospělce v lesních tůních nedaleko vodárenského objektu na sever od východní okrajové části Lokality č. V. Ačkoliv místo výskytu leží za hranicemi zájmového území, z hlediska migrací druhu jde o překonatelnou vzdálenost.  

Silně ohrožené druhy bezobratlých nebyly doloženy.

Ohrožené druhy

Veverka obecná (Sciurus vulgaris)
Aktuálně byl tento ohrožený druh v jednotlivých exemplářích černohnědé formy pozorován na Lokalitách I, III a V.  

Čáp bílý (Ciconia ciconia)
Druh v řešeném území nehnízdí, zaletuje sem však za potravou – území tedy představuje část potravní základny pro nejméně 2 páry hnízdící v okolí. 

Moták pochop (Circus aeruginosus)
Nehnízdí, vyskytuje se však pravidelně na většině otevřených ploch v území v hnízdní době, kdy sem zaletuje několik jedinců z hnízdišť v okolí za potravou (např. rákosina na lokalitě II.)

Ťuhýk obecný (Lanius collurio)
Na vhodných místech (Lokality č. V a VI) bylo zjištěno několik hnízdišť tohoto ohroženého druhu. 

Bramborníček černohlavý (Saxicola torquata)
Druh osidluje haldy hlušin, aktuálně zjištěn na Oprechtickém odvalu (i po rekultivaci).

Lejsek šedý (Muscicapa striata) 
Zjištěn v lese východně od silnice III/6006, hnízdění přímo nedoloženo

Krkavec velký (Corvus corax), jestřáb lesní (Accipiter gentilis)
Oba druhy sporadicky využívají  zájmové území především lesních porostů  jen troficky, registrovány jen přelety zejména v území lesního komplexu Hajný. 

Vlaštovka obecná (Hirundo rustica), rorýs obecný (Apus apus)
Oba druhy využívají vzdušný prostor zájmového území k lovu aeroplanktonu, v zájmovém území se nenacházejí objekty, ve kterých by jedinci druhu hnízdili.

Užovka obojková (Natrix natrix)
Jediný druh hada, jehož výskyt byl v území zatím zjištěn na Lokalitě č. V. 

Kuňka žlutobřichá (Bombina variegata) a hybridní populace (Bombina variegata x bombina)
Lokalita se nachází v zóně hybridizace dvou ohrožených druhů, a to kuňky žlutobřiché (Bombina variegata) a kuňky obecné (Bombina bombina). V předkládané práci není řešena otázka taxonomické příslušnosti zjištěných exemplářů a určení druhu bylo provedeno pouze na základě vyhodnocení morfologických znaků u desítek prohlédnutých exemplářů, které nemá stoprocentně jednoznačnou vypovídací schopnost.  Z hlediska ochrany je zde však podstatné, že zjišťovaný zástupce rodu kuňka představuje pro území druh Zájmový. 
Na základě současného stavu znalostí lze považovat kuňku žlutobřichou zřejmě za jeden z nejvýznamnějších taxonů ze Zájmových druhů obratlovců žijících v území. Území představuje trvale významné rozmnožiště druhu (nejméně od 70. let minulého století – vlastní zjištění Z. Polášek). Z nejnovějších nálezů v území je zapotřebí uvést následující. Desítky exemplářů, páry v amplexu i pulce jsem zjistil spolu s Petrem Vlčkem např. 18. srpna v roce 2002 v prostoru zahrnujícím severní část lokality č. 5 směrem k vodárenskému objektu, který již leží za hranicemi zájmového území, a dále na sever od východní okrajové části Lokality č. V směrem k Oprechticím. Místa těchto nálezů byla přitom charakterizována v rámci mapování pro výběr území navrhovaných do soustavy NATURA 2000 takto: 
1) přechodné kaluže a stálejší vodní plochy v prohlubních na lesních cestách a v okolí; 
2) nezastíněné kaluže na cestě na okraji lesa; 
3) kaluže, zavodněné prohlubně a tůň s mokřady v okolí lesní pěšiny; 
4) řada kaluží a zavodněných prohlubní ve vyjetých kolejích podél lesní cesty a v okolí.
Při kontrolách v roce 2005 byl jednak potvrzen výskyt v území zahrnujícím stanoviště zjištěná v roce 2002, jednak byla nalezena další místa výskytu i rozmnožiště, a to na Lokalitách č. I, II, III, V, VI. Místa výskytu měla ve většině případů stejný charakter jako stanoviště popsaná v roce 2002. Na řadě těchto míst byl výskyt kuněk společný s výskytem skokana zeleného (Rana kl. esculenta). Byly zjišťovány hlasové projevy dospělých kuněk, snůšky vajec i pulci. 
Charakterově odlišnou lokalitu představoval hlubší rybníček v soustavě malých rybníčků na horním úseku potoka Levý Křibec, který lze považovat za jedno z významných míst pro rozmnožování – ozývalo se zde několik dospělců a byly zde chytány larvy.

Ropucha obecná (Bufo bufo)
Výskyt byl aktuálně potvrzen v roce 2005 na Lokalitách č. V a VI. Byly zjištěny jednotlivé dospělé exempláře, významné rozmnožiště představuje menší rybník na drobném toku tekoucím do Krmelína s rozsáhlejším litorálem i mokřadem, kde byly zjištěny stovky pulců.

Zlatohlávek Oxythyrea funesta
Zjišťován relativně hojně na květech zejména na vysychavějších substrátech (hráz kaliště Biocelu Paskov, odval Oprechtický les), nelze vyloučit vývoj v trouchnivějících stromech nebo dřevech, zejména v lesích s vyšším podílem listnáčů.

Otakárek fenyklový (Papilio machaon)
Přelet druhu nad hrází jižní nádrže odkaliště Biocelu Paskov, i přes výskyt živných rostlin housenky nezjištěny.

Čmelák  Bombus agrorum
Čmelák skalní  (Bombus lapidarius)
Čmelák zemní (Bombus terrestris)
Výše uvedené druhy čmeláků patří k pravidelným návštěvníkům květů, bez výraznější preference výskytu, sporadicky po celém území; soustředěné enklávy zakládání hnízd nebylo reálné ověřit, č. zemní navíc využívá opuštěných nor po hlodavcích. Významnější výskyt pouze pro č. zemního, ostatní druhy vyloženě sporadicky, č. skalní  spíše s preferencí lesních porostů

V dalším je odkazováno na výstupy zoologického průzkumu v textové příloze č. T6.

Krajina, krajinný ráz

Obecně je krajinný ve smyslu pojetí § 12 zákona č. 114/1992 Sb. dán nejen mírou uchování přírodního prostředí, ale i způsobem obhospodařování a dlouhodobého využívání krajiny, její geomorfologií a charakterem osídlení. Cílem ochrany krajinného rázu je uchování základního charakteru krajiny a  jejího vhodného dotváření tak, aby byla udržena či zvýšena  její ekologická a estetická hodnota. Krajinným rázem se rozumí zejména přírodní, kulturní a historická charakteristika určité oblasti či místa. Před činnostmi, které by mohly vést ke snížení jeho estetické a přírodní hodnoty je chráněn zákonem. Jakékoliv zásahy musí respektovat zachování dominant krajiny, VKP, harmonického měřítka a vztahů v krajině. Pro veškeré činnosti, které by mohly krajinný ráz ovlivnit,  je nezbytný souhlas orgánu ochrany přírody.

Pro krajinný ráz řešeného zájmového území je příznačná zjednodušená struktura krajinných prvků s tím, že většina širšího zájmového území pak vykazuje výrazně otevřený, místy i   členitý  charakter krajiny. Jde o zvlněné území s tím, že v dotčeném krajinném prostoru se projevuje elevace v centrální části výhledové poklesové kotliny v polích v trati Obecní pole, směrem k okrajům se členitost území zvyšuje a na západě, severozápadě a severu se nacházejí i strmější zářezy malých vodních toků v lesních porostech. Severovýchodní část je rovinatá a přerostlá lesním komplexem Hajný, který mezi silnicí III/6006 Staříč – Oprechtice a odvalem Oprechtický les je tvořen rovinatým územím s převládající smrkovou monokulturou. 

Položení hranice za účelem rozšíření dobývacího prostoru ani hlubinná těžba cca 1 km pod úrovní terénu se na krajinném rázu místa ani oblasti v zásadě neprojeví (viz kapitola D.I.8), takže pro účely Oznámení EIA není dále prováděna detailní analýza přírodní, estetické a historické charakteristiky krajinného rázu místa a oblasti ve smyslu doporučených metodik.

C.2.6. Základní charakteristiky dalších aspektů životního a přírodního prostředí

Obyvatelstvo, sídelní struktura

Osídlení je soustředěno do relativně velkých, často přípotočních sídel, s koncentrovanou zástavbou, která přechází místy do rozvolněné zástavby slezského typu. Na základě sčítání obyvatel v roce 2000 je možno pro dotčené obce dokládat následující počty obyvatel (zaokrouhleno): Brušperk: 3.600, Paskov: 3.700, Krmelín: 1.600, Staříč: 1.960

Hmotný majetek

Ve městě Brušperk je vyhláškou ministerstva kultury (č. 476/1992 Sb. ze dne 10.9.1992 o prohlášení území historických jader vybraných měst za památkové zóny) vyhlášena městská památková zóna. Hranice památkové zóny je vyznačena na příloze č. 4. Nachází se mimo prostor DP Staříč i jejího rozšíření, vlivy součtových poklesů v období do vydobytí ložiska však dosahují až k její hranici. 

S vyloučením hmotného majetku přírodního původu (půda, lesy), popisovaného v jiných částech Oznámení, nachází se v ploše rozšíření DP Staříč prvky infrastruktury:
-	vodovodní přivaděč D 500 Stará Bělá – Chlebovice
-	plynové potrubí Staříč – Příbor PN 40 DN 500
-	plynové potrubí Příbor Suchá DN 500
-	plynové potrubí Suchá – Staříč DN 500
-	elektrické vedení vysokého napětí SME VN 503600
-	telefonní vedení
Mimo plochu rozšíření DP, ale v poklesové kotlině maximálního rozsahu, se nalézají instalace nízkonapěťového vedení, plynu a vodovodu v části Brušperka a složiště popelovin Biocelu Paskov.

Poklesová kotlina zasáhne rovněž stavby ve východní části Brušperka a některé stavby ležící v DP Staříč současného rozsahu. Ovlivněna okrajem poklesové kotliny bude rovněž silnice Brušperk – Krmelín č. II/486.

V přehledu nejsou uvedeny instalace Dolu Paskov a silnice od lokality Staříč do Oprechtic č. III/6006, která je uzavřená pro veřejný provoz.

Vztah k územně plánovací dokumentaci

Uvažované rozšíření DP Staříč se nachází dle ÚPD města Brušperk a ÚPD obce Krmelín na plochách volné nezastavitelné krajiny, kde se prolíná zóna zemědělské krajiny a zóna lesů (vyjádření MěÚ Brušperk, stavebního úřadu ze dne 29.6.2005, čj. SÚ/330/1082/05/Br). Dle ÚPD obce Paskov se záměr rozšíření DP nachází na neurbanizovaném území, v zóně lesů (vyjádření MěÚ Frýdek-Místek, stavebního úřadu čj. SÚ/2955,2977/05/Mac ze dne 30.6.2005). Obě vyjádření jsou součástí přílohové části H, přílohy T1 a T2.

Poněvadž položení rozšířeného DP neznamená změnu využití území (těžba suroviny chráněné DP se odehrává jako hlubinná v podzemí a dopad poklesů nemění systém využívání krajiny), lze mít za to, že nejsou ohroženy způsoby regulativů funkčního využití území dle jednotlivých ÚPD jednotlivých sídelních útvarů.

C.3. Celkové zhodnocení kvality životního prostředí v dotčeném území                 z hlediska jeho únosného zatížení

Podle Koncepce urbanizace ČR lze širší zájmové území charakterizovat  III. třídou souborné kvality životního prostředí (podíl zastavěného území a intenzivně zemědělsky využívaných částí krajiny) a II. třídou souborné kvality prostředí (vyšší lesnatost, nižší podíl urbanizace mimo sídla).
Poznámka: 
Na základě faktorů hygieny prostředí (polétavého prachu, oxidů síry, hluku a čistoty povrchových vod) a doplňujících kritérii krajinářského a urbanistického hodnocení (krajinářské hodnocení, devastace těžbou, prašný spad, ohrožení vegetace imisemi a rozsah živelné inundace) bylo území republiky podle Koncepce urbanizace ČR rozčleněno do pěti tříd.
II. třída představuje „vyhovující prostředí“, hygienicky jednoznačně vhodné se zvýšenou nebo průměrnou krajinářskou a nebo urbanistickou hodnotou, neznehodnocené negativními civilizačními zásahy. V této třídě se připouští výskyt jednoho z kritérií ve stupni mírného překročení hygienické vhodnosti.
III. třída představuje „prostředí narušené“, v zásadě hygienicky vhodné, znehodnocené negativními civilizačními zásahy, s převažujícím průměrným stupněm krajinářské a urbanistické vhodnosti. V této třídě se připouští mírné překročení tří kritérií hygienické vhodnosti nebo dvou kritérií mírně a jednoho kritéria výrazně.

Zájmové území rozšíření DP Staříč  představuje většinově území s průměrnou kvalitou  životního prostředí (vyšší podíl scelených zemědělských pozemků, vyšší podíl monokulturních lesů, snížený podíl strukturních prvků krajiny včetně porostů dřevin mimo les), na straně druhé se nachází mimo zastavěná území sídel. 

Do území zasahují prvky ekologických zátěží – dnes již rekultivovaný odval Oprechtický les a zatím aktivní kalové nádrže Biocelu Paskov.  V západní části se nacházejí větší vodní plochy – Brušperská přehrada, dvě menší nádrže. Urbanizace je snížená, daná především existencí komunikačních tahů nižších tříd (vyšší podíl místních a účelových komunikací, železniční vlečka)a inženýrských sítí (viz kap. C.2.6). 
 
Položení dobývacího prostoru se na této charakteristice významněji neprojeví, poněvadž není následováno povrchovou exploatací suroviny. V prostoru Lesního potoka může dojít vlivem dílčího zamokření ke zvýšení biodiverzity na úkor smrkové monokultury. 

ČÁST D. KOMPLEXNÍ CHARAKTERISTIKA A HODNOCENÍ  VLIVŮ ZÁMĚRU NA VEŘEJNÉ ZDRAVÍ A  ŽIVOTNÍ  PROSTŘEDÍ
D.I. Charakteristika předpokládaných vlivů záměru na obyvatelstvo a životní prostředí a hodnocení jejich velikosti  a významnosti  

Pro vlastní administrativní stanovení rozšíření DP Staříč  v navrhovaném vymezení na k.ú. Brušperk, Krmelín a Paskov pro navrhované pokračování  exploatace sloje černého uhlí 22b ve 2. dobývacím poli Dolu Paskov nelze předpokládat vznik konkrétních vlivů. S výjimkou obecných aspektů územní ochrany ložiska, vyplývajících z horního zákona, nelze přepokládat další konkrétní parametry ochrany ložiska v DP. 

O konkrétních vlivech na veřejné zdraví, obyvatelstvo a životní prostředí lze proto uvažovat prakticky až se zahájením těžební činnosti, poněvadž se projeví postupným vznikem poklesové kotliny, která bude mírně přesahovat územní vymezení navrhovaného rozšíření DP Staříč.  

Přitom jde o přenesení části stávající těžby Dolu Paskov do nově exploatovaného prostoru, aniž dochází k navýšení kapacity těžby v dole  a ke změnám charakteru činnosti dolu z hlediska výstupů do ovzduší, vody, odpadového hospodářství, akustické zátěže. Tyto výstupy a jejich vlivy jsou pouze určitým podílem na úrovni stávajících výstupů a vlivů současné činnosti dolu (viz příloha T3). Jedinou změnou mimo území poklesové kotliny je již započatá  změna organizace odvozu hlušiny, místo návozu na dnes již zrekultivovaný odval Oprechtický les je využíváno nově řešeného odvalu Staříč II naproti stávajícímu důlnímu závodu ve Staříči. Přitom množství deponované hlušiny a dopravní frekvence se oproti současnému stavu provozu dolu nemění.

V dalším textu jsou proto údaje vztaženy většinově k předpokládaným vlivům výhledové těžby ve sloji 22b na vlastní území rozšíření v kontextu změn, které mohou být v dotčeném území vyvolány  postupně vznikající poklesovou kotlinou v důsledku této těžby.  

D.I.1. Vlivy na veřejné zdraví (obyvatelstvo), včetně sociálně ekonomických vlivů

Kapitola byla připravena autorizovanou osobou RNDr. Alexandrem Skácelem, CSc. 

Zdravotní rizika, sociální důsledky, ekonomické důsledky

Hodnocení vlivů provozu investičního záměru „Rozšíření dobývacího prostoru Staříč“ je možno odhadnout podle předchozího dokumentu EIA, který hodnotí vliv hornické činnosti v prostoru Staříč pro léta 2003 – 2010 (Makohuzová a kol, 2001). Tento dokument zpracovaný podle tehdy platného zákona č. 244/1992 obsahuje hodnocení vlivů na veřejné zdraví, použitá metodika však upřednostňuje hodnocení vlivů pracovního prostředí a nezpracovává vlivy na veřejné zdraví pro komunální prostředí obvyklou metodikou ve smyslu hodnocení zdravotních rizik nebo vlivů na veřejné zdraví (HRA nebo HIA). 

Vzhledem k současné situaci a vzhledem k tomu, že dle vyjádření investora nedojde realizací investičního záměru "Rozšíření dobývacího prostoru Staříč", nedojde ke změně emisí hluku ani emisí chemických faktorů, které by oproti dnešní situaci ovlivnily složky životního prostředí v komunální oblasti, je možno v současné fázi zpracování hodnocení vlivů na veřejné zdraví použití metodiky HRA vynechat. Pro její zpracování je v případě požadavku odborných nebo správních orgánů možno použít rozptylovou studii (Jančík a kol, 2001, Jančík 2002) a hlukovou studii (Urbanec, 2001) s tím, že ve výstupech pro oblast vlivů na obyvatelstvo, eventuelně hlukovou situaci nebyly  ani pro činnost celého dolu  Paskov uplatněny žádné konkrétní podmínky (viz stanovisko  MŽP, 09/2002). V daném kontextu proto není v rámci předkládaného Oznámení  proveden obecný rozbor účinků hluku na lidské zdraví a jeho aplikace do hodnocení činnosti dolu jako celku ani detailní rozbor imisní zátěže území vlivem činnosti dolu jako celku a pozornost je věnována některým dalším aspektům možného ovlivňování veřejného zdraví.

Celkově je možno determinanty zdraví rozdělit na následujíc 4 oblasti:
•	genetická výbava populace
•	zdravotní péče o exponované obyvatele
•	způsob života
•	životní prostředí

Způsob života je hlavní oblastí, kterou je možno v tomto posouzení hodnotit, hodnocení však může být pouze kvalitativní. Kvantitativní hodnocení není v tomto případě možné, protože uvedené vlivy jsou velmi komplikované a závislé jak společensky tak historicky. Významnou roli hraje i subjektivní a interindividuální odolnost a osobní zkušenost jedince, modifikovaná vzděláním a sociálním postavením. Kvantifikace sociálních vlivů je proto v zásadě zatím  nemožná a popis vlivů je možný pouze verbální a kvalitativní.

Vzhledem k nezměněným emisím do složek prostředí (viz vyjádření oznamovatele – příloha T3) je možno předpokládat, že zdravotní rizika pro exponované obyvatele, která vyplývají z ovlivnění složek životního prostředí, se vlivem záměru "Rozšíření dobývacího prostoru Staříč" nezmění a je možno použít schválený projekt, který byl posuzován procesem EIA již v letech 2001 až 2002. 

Předmětem posuzovaného záměru je zvětšení plochy dobývacího prostoru dolu a z možných vlivů na veřejné zdraví přicházejí v úvahu následující oblasti:
•	kladné a záporné vlivy
•	psychické vlivy na obyvatele

Podle oblastí vliv se může jednat o 
•	vlivy na psychické zdraví
•	vlivy na sociální klima v oblasti
•	vlivy na ekonomickou situaci jako determinantu zdraví populace 
Jiné vlivy nejsou v této kapitole zohledněny. 

Kladné vlivy akce "Rozšíření dobývacího prostoru Staříč" je možno spatřovat spíše v sociální oblasti a v oblasti míry zaměstnanosti než v oblasti životního prostředí. Pro společenské klima je významná dostupnost pracovních příležitostí 

Podle povahy vlivů je možno se zaměřit jak na vlivy psychické tak na vlivy fyzické. Psychické vlivy mohou mít povahu individuální a subjektivní a povahu sociální. 

Psychické vlivy:
Psychické vlivy je možno rozdělit na pozitivní a negativní a podle délky jejich trvání na krátkodobé a dlouhodobé. Pozitivní vlivy se uplatní pouze pro obyvatele, kteří budou přímo nebo nepřímo zainteresováni na činnosti a funkčnosti těžení činnosti v oblasti. Negativní vlivy souvisí s rizikem, které souvisí s přítomností hlubinné těžby v lokalitě. Krátkodobé vlivy stresů se soustřeďují na oblast rizika poškození zdravotního stavu především otřesovou činností dolu a rizika pracovních úrazů blízkých členů rodiny. Chronické působení na psychiku obyvatel se projevuje především obavou z rizika poškození objektů pro bydlení, které se dotýká především obyvatel, kteří jsou po několik generací svázáni s lokalitami a mají k místu, kde bude prováděna těžba, hluboký osobní vztah, svázaný s rodinnými tradicemi.

Sociální vlivy a ekonomické vlivy:
Oblast sociálních vlivů zahrnuje tzv. sociální determinanty zdraví. Ty zahrnují jak úroveň vzdělanosti tak míru zaměstnanosti, možnost získat uplatnění, míru sociální izolace těch, kteří přišli o zaměstnání a stupeň jejich společenského znevýhodnění, které nezahrnuje pouze ztíženou ekonomickou situaci. Sociální determinanty zdraví působí podstatně hlouběji než se donedávna uvažovalo. Jejich prostřednictvím je ovlivňován celý způsob života jedince a jeho nejbližšího okolí – především rodiny. Sociální determinanty jsou změnou důlního pole po ekonomické stránce pozitivně, neboť je zajištěna pracovní příležitost v oblasti a tím je po ekonomické stránce stabilizována místní populace jak z ohledu primárních zdrojů (těžba dolu Staříč) tak z ohledu na sekundární ekonomické zdroje (obchod, služby apod). Potenciální negativní vlivy se mohou projevit v případě nevhodné komunikace s veřejností – velmi nebezpečné mohou být nepodložené informace o negativních nebo ohrožujících vlivech provozu dolu na povrchové prostředí pro život obyvatel (např. informace o ohrožení obytných objektů apod.). 
Z pohledu subjektivního se mohou sociální vlivy uplatnit především změnou sociální situace rodin, které mohou získat nebo ztratit možnost ekonomického uplatnění v hornictví. Ekonomická situace je jedním z hlavních faktorů, které v současné době ovlivňují sociální postavení rodiny a životní způsob včetně zajištění kulturních potřeb a rekreace pro zajištění potřebné regenerace fyzických i psychických sil. Uplatnění pracovní síly stabilizuje po sociální stránce oblast i pokud jde o snahu migrace z oblasti a ovlivňuje i radikalizaci populace v oblasti politických názorů a vztahu ke společenskému systému.

Vliv na majetek z hlediska ochrany veřejného zdraví:
Nebezpečí poškození majetku je stresující faktor působící chronicky. Působení tohoto faktoru se projevuje v obavy ze znehodnocení nebo snížení kvality obytného prostředí a z vyjádřené i podvědomé obavy z nutnosti opustit stávající domov. Taková situace v důsledku předpokládaných vlivů těžby uhlí ve sloji 22b rozšíření 2. důlního pole  do prostoru rozšíření DP Staříč nehrozí. 

Konkrétní vyhodnocení potenciálních vlivů na veřejné zdraví v podmínkách "Rozšíření dobývacího prostoru Staříč":

Na základě mapového zákresu změny hranic stávajícího dobývacího pole je zřejmé, že plocha 2151108m2, která představuje 5,8% stávající plochy dobývacího prostoru dolu Paskov, se bude vyskytovat mimo zastavěné části okolních obcí. Situaci vzhledem k zastavěným územím sídel znázorňují mapové přílohy 1,2 a 4.  Vzhledem k tomu, že za stávající situace, kdy předmětem posouzení vlivů na životní prostředí je pouze plošné rozšíření dobývacího prostoru a vlivy vlastní technologie dobývání a zpracování uhlí jsou předmětem posouzení zejména v kontextu přímých změn na povrchu, je možno konstatovat, že potenciální vlivy investičního záměru "Rozšíření dobývacího prostoru Staříč" mají minimální dosah mimo bezprostřední lokalizaci vlastní hlubinné těžby. Vzhledem k minimálnímu očekávanému ovlivnění staveb na okraji poklesové kotliny je nepravděpodobné, že by došlo k narušení pohody obyvatel.
V případě vlivu záměru "Rozšíření dobývacího prostoru Staříč" tak nebude dotčena trvale bydlící populace v oblasti svých domovů, potenciální vlivy je možno očekávat pouze jako nepřímé – zprostředkované přes vlivy rozšíření těžby na krajinné struktury. Tyto vlivy budou zasazeny do krajiny, která má již v současnosti průmyslově zemědělský charakter a nepočítá se s významným plněním její rekreační a estetické funkce (rekreačně využívaná vodní díla u Brušperka se nacházejí při okraji poklesové kotliny). Z tohoto důvodu je možno předpokládat, že vlivy investičního záměru "Rozšíření dobývacího prostoru Staříč" na veřejné zdraví budou nepatrné a neprokazatelné.

V daném kontextu lze doporučit, aby i nadále platilo opatření B.1 ze stanoviska  MŽP podle § 11 zák. č. 244/1992 Sb čj. NM700/2462/4212/OPVŽP/02 e.o. t¨ze dne 10.9.2002 s tím, že je vhodné je konkretizovat na podmínky dobývání v území navrhovaného rozšíření DP Staříč:
•	S ohledem na potřebu dosahovat obecně odsouhlaseného konsensu spolu s obcemi umožňovat (zajišťovat) účast občanů při projednávání KŘÚ a následných jednání. Těchto jednání využívat pro prezentaci zpřesňovaného odhadu vývoje poklesů terénu v poklesové kotlině v prostoru rozšíření DP Staříč a případných souvisejících změn v zatřídění území do skupin stavenišť a ve vývoji hydrologické a hydrogeologické situace.

K tomu je poznamenáno, že ve smyslu posudku prof. Nováka (příloha T4) je predikována pouze nejmírnější, V. skupina stavenišť v území, kam zasahuje do obytné zástavby okraj poklesové kotliny.

D.I.2. Vlivy na ovzduší a klima

Na základě výstupů Makohuzové a kol. (2001) a Jančíka (2002)  lze pro činnost Dolu Paskov jako celku dokladovat nízké imisní koncentrace na základě rozptylových studií, zpracovaných pro etapu hodnocení vlivů na životní prostředí na léta 2003 – 2010.  Jančík 2002 dokládá, že:
-	výsledky modelování ukazují, že všechny modelované emise, vyjádřené průměrnými ročními koncentracemi, dosahují až o dva řády nižších hodnot,m než jsou přípustné koncentrace.
-	Vliv stacionárních zdrojů je srovnatelný s vlivem technologické dopravy na povrchu
-	Výdušné jámy mají srovnatelný vliv s většími stacionárními zdroji. 

Jak vyplývá z přípisu oznamovatele (příloha T3), rozšířením DP Staříč nedojde k žádným změnám v provozu dolu oproti stavu, posuzovanému na léta 2003 – 2010, nedojde ke změnám na výstupech do ovzduší (stejné parametry objemu škodlivin, není zvyšována kapacita celkové roční těžby dolu), na objemu a způsobu obslužné dopravy (vlečka). Změna nastala u odvozu hlušin na lokalitě Staříč, kdy byl již ukončen provoz odvalu Oprechtický les a hlušina je převážena na odval Staříč II , čímž došlo ke zkrácení dopravní vzdálenosti. 

Tato doprava je vedena z lokality dolu Staříč II prakticky jen přes silnici III/6006 do prostoru odvalu Staříč II a emise z této přepravy v žádném případě nemohou zasáhnout prostory obytné zástavby, případně citlivé ekosystémy. V daném prostoru mohou vznikat při ukládání hlušin (podíl na jejich objemu bude vznikat z nové těžby sloje 22b pod územím navrhovaným k rozšíření DP) prašné emise, vířením automobilů a pojezdech těžkých mechanismů  může docházet k mírnému zvýšení přízemních koncentrací. Pro snížení vlivů sekundární prašnosti lze doporučit  následující podmínku:
•	Při skrývce, manipulaci se suchými substráty a při dopravě je třeba vhodnými technickými opatřeními (skrápění, postupná rekultivace odvalu Staříč II) minimalizovat sekundární prašnost; zásady pro snižování sekundární prašnosti na odvalu doplnit o skrápění otevřených prostorů odvalu v obdobích sucha.

Pro snížení vlivů imisí z manipulačních a přepravních prostředků lze doporučit následující podmínku:
•	Při obměně manipulačních a přepravních prostředků upřednostnit prostředky splňující emisní úroveň EURO 4 nebo alespoň EURO 3.

D.I.3.  Vlivy na hlukovou situaci a eventuelně další fyzikální a biologické charakteristiky

Pro podrobné objasnění problematiky vlivů hluku stávajícího provozu dolu byla zpracována hluková studie pro etapou hodnocení vlivů hornické činnosti v letech 2003 – 2010 Dolu Paskov  na životní prostředí (Urbanec 2001) s následujícími závěry:

Bodové zdroje hluku (ventilátory a kompresory), doprava a přesuny materiálu v rámci OKD, a.s. Dolu Paskov, o.z. z lokalit Sviadnov, Staříč, Chlebovice, úpravna Paskov nepřesahují zákonem stanovené limity hluku, tj. 50(55) dB vzhledem k objektům určeným pro bydlení.  Tato skutečnost je dána tím, že průmyslové objekty jsou situovány mimo zastavěná území (míněno obcí, areály dolu jsou samy rovněž zastavěným územím – pozn.zprac. Ozn.). Tyto objekty neovlivní nad přípustné meze ani doprava železniční a automobilová – pozadí. Výpočtové body obytných objektů nedosahují parametru 50 dB.

Jak vyplývá z přípisu oznamovatele (příloha T3), rozšířením DP Staříč nedojde k žádným změnám v provozu dolu oproti stavu, posuzovanému na léta 2003 – 2010, nedojde ke změnám na objemu a způsobu obslužné dopravy (vlečka). Změna nastala u odvozu hlušin na lokalitě Staříč, kdy byl již ukončen provoz odvalu Oprechtický les a hlušina je převážena na odval Staříč II , čímž došlo ke zkrácení dopravní vzdálenosti.

Tato doprava je vedena z lokality dolu Staříč II prakticky jen přes silnici III/6006 do prostoru odvalu Staříč II a emise z této přepravy v žádném případě nemohou zasáhnout prostory obytné zástavby.

D.I.4. Vlivy na povrchové a podzemní vody
Povrchové vody
Vlivy na povrchové vody

Hlavní toky v okolí rozšíření DP, Olešná (Ostravice) a Ondřejnice nebudou postiženy poklesy terénu, spojenými s předpokládaným vydobytím uhlí ze sloje 22b  v tomto prostoru. Potok Dolní Kotbach SV od Brušperku se nachází v oblasti, kde poklesy v maximální výpočtové variantě nedosáhnou 20 cm, přičemž rozdíl výšky pramene a vtoku do nádrže je celkem 16 m při délce potoka cca 350 m. Maximální možná změna spádu je tedy celkem 1,25%. Místně mohou nastat změny spádu větší nebo menší, při pozvolných změnách se však budou rozdíly průběžně upravovat působením přirozené erozní a akumulační činnosti potoka. Očekávané změny je možno označit za malé, nevýznamné a téměř zanedbatelné.

Malé a nevýznamné ovlivnění lze očekávat i v případě západní zdrojnice Lesního potoka, protékající Brušperským lesem směrem k Oprechtickému odvalu. Oblast prameniště poklesne až o více než 70 cm ve srovnání s místem soutoku s východní zdrojnicí Lesního potoka, výškový rozdíl obou míst je však asi 30 m. Spád toku se tedy obecně změní jen o 2,3%. 

Ovlivnění toku vlivem poklesů v případě východní zdrojnice Lesního potoka, která protéká místy, kde by mohlo dojít k poklesům terénu až o 20 – 70 cm ve směru proti toku je vzhledem k nedostatečné znalosti topografie obtížné. Potok má v současnosti poměrně bystrý spád a výrazně erozní charakter, projevující se ostrým zahlubováním do kvartérních hornin a zvětralin. Nemá však vytvořené údolí v pravém slova smyslu a nevytváří nivu. To velmi znesnadňuje posouzení možných vlivů poklesů, protože koryto na podrobné topografické mapě s hustými vrstevnicemi probíhá i kose k vrstevnicím. V kritickém úseku od dílčího centra poklesové kotliny k Oprechtickému odvalu je nejvyšší očekávaná amplituda poklesů cca 30 cm na vzdálenost asi 270 m. Současné převýšení místa budoucího centra poklesu nad okrajem Oprechtického odvalu je cca 16 m.  Níže je tok Lesního potoka zatrubněn a veden pod odvalem I v tomto případě se tedy jeví ovlivnění spádu toku jako minimální, změna představuje 1,35% současného stavu, je jen mírně vyšší  jako u Dolního Kotbachu. Vzhledem k místy kosému průběhu potoka vůči vrstevnicím však je zřejmé, že topografické podklady neodpovídají skutečnosti, takže bude nutno této problematice věnovat zvláštní pozornost v dalších stupních projektové dokumentace před povolením těžby v ploše rozšíření DP Staříč a nelze tak vyloučit vznik lokálního podmáčení vlivem místní změny hydrologických podmínek. 

Nejvyšší ochranná vodní nádrž na Dolním Kotbachu u východního okraje Brušperka leží při hranici dotčení maximálními poklesy terénu. Pokud dojde k jejímu ovlivnění, bude se jednat nanejvýš o mírné zvětšení plochy, protože by poklesl terén v distální části nádrže ve vztahu k hrázi, která již bude mimo poklesovou kotlinu. Zvětšil by se tak i objem zadržované vody a bylo by třeba prověřit, zda konstrukce hráze by zvětšení objemu odpovídala. Pravděpodobnější je, že poklesy nedosáhnou maximální vypočtené velikosti, ale jako obvykle pouze asi 70 – 75% maxima, takže celá nádrž bude mimo poklesovou kotlinu. Tento předpoklad však bude nutno ověřovat jak při projekci budoucí hornické činnosti, tak měřením skutečného stavu poklesů v terénu. Již v současnosti probíhá na základě opatření, podmiňujících souhlasné stanovisko MŽP s těžbou v Dole Paskov do roku 2010 měření za účelem sledování probíhajících změn, které bude pokračovat až do ukončení těžby a poklesů terénu. 
 
Pokud jde o jakost vody, nedojde místní malou změnou ve spádu toku k její změně. Další vnější vlivy, související s dobýváním uhlí v dole Paskov se nebudou měnit, takže se nebude měnit ani způsob či velikost ovlivnění v souvislosti s hornickou činností v ploše rozšíření DP Staříč. 

Zvláštními objekty s volnou hladinou jsou technická zařízení – odkaliště závodu Biocel Paskov, nádrž důlních vod u závodu Staříč Dolu Paskov a vyústění dešťové kanalizace z tohoto závodu. Vzhledem k jejich charakteru je jim větší pozornost věnována v kapitole D.I.9. „Vlivy na hmotný majetek a kulturní památky“.

Vlivy na podzemní vody

Karbonské horniny prakticky nemají vlastní zvodnění, dobývání uhlí ze sloje 22b proto nepovede k pozorovatelným změnám jejich hydrogeologické situace. (Část důlních vod, pocházející z horninového masívu je uvolňována ze zlomových a puklinových systémů, do kterých proniká voda z vyšších povrchových kolektorů.) Obecně jsou však hydrogeologické poměry v DP a jeho okolí silně ovlivněny hornickou činností. Důlní díla a vliv těžby vyvolávají odvodňování horninového komplexu a mění geohydrodynamické systémy. Původní samostatné systémy jsou propojovány důlními díly nebo zálomovými trhlinami nad poruby a vytváří se nepravidelně rozvinutý hydraulický systém, propojující ve vhodných místech jak horniny karbonu, tak jejich nadloží.

Kolektory v druhohorních a třetihorních pokryvných souvrstvích nejsou v oblasti rozšíření DP Staříč pro posuzování vlivů těžby na životní prostředí zajímavé, protože nejsou ani využívaným zdrojem vody, ani není naděje, že by jím mohly být. Jejich odvodnění a demineralizace postupující po poruchových pásmech je z hlediska jejich celkového množství zanedbatelná.

Proudění podzemní vody v kvartérních kolektorech je v oblasti členitého reliéfu souhlasné se směrem sklonu svahů. Poklesy terénu a vznikem poklesové kotliny dojde ke změně sklonu svahů, nikoliv však k významnější změně směrů sklonu. To bude pravděpodobně znamenat jisté zpomalení gravitačního odtoku podzemní vody (spojeného se zvýšení hladiny), ale ne změnu směru jejího proudění. Mapa hydroizohyps, sestavená na základě současných znalostí o výšce a kolísání hladiny podzemní vody ukazuje, že hladina podzemní vody nestoupá nad úroveň 2,65 cm pod povrchem. To by znamenalo, že i největší pokles v centru poklesové kotliny, přesahující 90 cm, nezpůsobí zásadní změnu hydrogeologické situace. 

Je zřejmé, že v detailu nelze možný vývoj režimu podzemních vod posuzovat takto zjednodušeně, pouze na základě výškových úrovní hladin a jejich změn. Nicméně odchylky od pravidelného vývoje, které tyto změny indikují, lze očekávat pouze místně, v závislosti na situaci zvodní s napjatou hladinou, které není možno v poměrně velké ploše zjistit bez nákladného a dlouhodobého pozorování úrovně hladiny zvláště k tomu účelu vyhloubenými a uzpůsobenými vrty. Z hlediska vlivů na životní prostředí však lze i tak za současného stavu vyloučit změny, které by vedly k prostorově významnějšímu ovlivnění stanovištních podmínek pro biotu (možná dílčí změna v oblasti lesního potoka je dána možným ovlivněním hydrogických, nikoli hydrogeologických poměrů). 

Působení poklesů nevyvolá v podstatě žádné změny v chemizmu podzemních vod, zejména ne jejich znečištěním. Zpomalení jejich odtoku prodlouží sice jejich styk s horninami, které se i působením vody pomalu rozkládají, což zvyšuje mineralizaci podzemní vody. Změny v rychlosti proudění však lze s ohledem na malou rozlohu poklesové kotliny pokládat za zanedbatelné vzhledem ke „geologickému“ rozměru času, potřebného k dosažení analyticky prokazatelných změn.  

Uvedené konstatování je možno aplikovat i na situaci v okolí Oprechtického odvalu, kde byly na základě požadavku MŽP, vyjádřeného ve stanovisku k provádění hornické činnosti Dolem Paskov do roku 2010, provedeny analýzy podzemní vody kvartérního kolektoru podzemní vody, potenciálně ovlivněné proplachovými vodami z odvalu. Byly zde vyhloubeny dva vrty a odebrány vzorky vody k analýze. V obou případech byly zjištěna nízká úroveň obsahů vybraných kontaminantů, nedosahujících kritérií B či C „Metodického pokynu odboru pro ekologické škody MŽP ČR – kritéria znečištění zemina podzemní vody platný ode dne 31. 7. 1996“.
Poznámka.: Překročení kritéria „B“ se posuzuje jako znečištění, které může mít vliv na zdraví člověka a jednotlivé složky životního prostředí, a proto se vyžaduje zjištění zdroje znečištění nebo zahájení monitoringu. Překročení kritéria „A“ může znamenat významné riziko ohrožení zdraví člověka a dalších složek životního prostředí.

Hodnoty pH jsou mírně nižší, než požaduje Vyhláška MZd č. 252/2004 Sb. kterou se stanoví hygienické požadavky na pitnou a teplou vodu a četnost a rozsah kontroly pitné vody. Nedosahují ale hodnot, které by byly v přírodním prostředí výjimečné a představovaly by určité nebezpečí nebo omezení pro rozvoj bioty. Výsledky zahajovacích analýz a jejich stručné hodnocení jsou převzaty ze Závěrečné zprávy Staříč 2004 – Hydrogeologický průzkum dobývacího prostoru, 3. Oddíl Sledování vlivu odvalů a odkališť na podzemní vodu (Šmolka M., 2004), příslušná dílčí část  této zprávy je prezentována jako příloha č. T5.

Pro vyloučení nebo minimalizaci negativních vlivů na životní prostředí, které by mohly nastat v důsledku ovlivnění povrchových a podzemních vod poddolováním plochy rozšíření DP Staříč se navrhují následující opatření:

•	Monitorovat pohyby hladiny podzemní vody a provádět jejich hydrogeologické vyhodnocení v souvislosti s poklesy terénu a s klimatickými poměry.
•	Prověřit očekávaný vývoj spádu vodních toků v místech, kde se předpokládají poklesy terénu v souvislosti s poddolováním a zajistit  nápravu poměrů v případě, že by hrozilo významné zpomalení toku a vliv zamokření nebo zatopení části území v jejich okolí; řešení takové nápravy však realizovat jen  na základě prověření, zda se v zamokřené enklávě nevyskytují zvláště chráněné druhy živočichů. 
•	Pokračovat v detailním prověřování vývoje poklesové kotliny východně od Brušperka se zvláštním zřetelem na stabilitu a bezpečnost hráze ochranné vodní nádrže Brušperk na toku Horního Kotbachu. V případě indikace problémové situace připravit a zajistit technická opatření ke stabilitě hráze a řešení optimálních odtokových poměrů.
•	Po rozšíření poklesové kotliny do prostoru ochranné vodní nádrže na Dolním Kotbachu u severovýchodního okraje Brušperku realizovat stejná měření a opatření jako v případě ochranné vodní nádrže na Horním Kotbachu
•	Zajistit volný odtok vod Lesního potoka potrubím pod Oprechtickým odvalem nebo jinak, aby nedošlo k nežádoucímu ovlivnění stability hrází složiště popílku Biocelu Paskov
•	Zopakovat analýzy podzemní vody kvartérní zvodně v okolí odvalu „D“, Oprechtický les a potvrdit nezávadnost podzemní vody. Pokud se potvrdí dosud dosažené výsledky ukončit po dohodě s příslušným vodohospodářským orgánem monitoring; pokud dojde k překročení příslušných limitů aktualizovat rozsah a četnost dalšího sledování.

D.I.5. Vlivy na půdu 

Změny svažitosti povrchu terénu v poklesové kotlině bude generelně směřovat k jejímu snížení, protože centrum poklesové kotliny se zhruba kryje s topografickou elevací kóty „Na Vrchách“. V konsekvenci s ovlivněním půd to znamená zvýšení bonity půdy, ovšem nikoliv ve významné míře. Místně může nastat i zvýšení svažitosti, zejména v oblasti menšího východního maxima poklesů, v Brušperském lese. Vzhledem ke stabilnímu rostlinnému krytu to ale nepovede ke zvýšení rizika eroze půdy. 
K ovlivnění půdy by mohlo dojít také ještě prostřednictvím změny hladiny podzemní vody,  protože působení ostatních faktorů, ovlivňujících půdy, se nebude v případě dobývání uhlí v prostoru rozšíření DP Staříč měnit. 
Ve srovnání s územím současného DP Staříč, které je geomorfologicky podobné území navrženému k rozšíření DP je možno konstatovat, že v průběhu více než třicetileté těžby v podstatě nedošlo na většině morfologicky členitého území DP s kolektory mělkých kvartérních podzemních vod sledujícími více či méně sklony svahů k prokázání vlivů poklesů na úroveň hladiny podzemní vody, neboť v místech poklesů se snižuje rovněž úroveň místních erozních bází. I v místech, kde potoky jako reprezentanti místní erozní báze tečou ve směru proti úklonu poklesových depresí, je jejich spád dostatečně velký, aby nedocházelo k významnějšímu hromadění podzemních vod, které by se projevovalo zvýšením jejich hladiny. Amplituda pohybů hladiny podzemní vody vlivem působení srážek nebo jiných faktorů se tak jeví jako významnější, než zvýšení, ke kterému by mohly vést poklesy terénu. Zamokření terénu lze očekávat pouze v místech s vystupováním kolektorů s napjatou hladinou k povrchu terénu nebo v místních depresích, v podstatě nezávisle na poklesech. Půda si tak uchovává nezměněný charakter. 
Popsaný vývoj lze generelně očekávat i v ploše rozšíření DP. Při posuzování velikosti a významnosti vlivu je třeba vycházet rovněž z toho, že poklesy budou probíhat postupně, v závislosti na postupu těžby jednotlivých porubů. Při projektování a schvalování hornické činnosti v každém z porubů pak bude třeba posoudit možné lokální změny, které by se mohly jevit jako nepříznivé, byť relativně krátkodobě. Na základě současných znalostí je však již možné vyloučit vznik zatopení terénu a vznik bezodtokých kotlin. Málo pravděpodobný je i vývoj trvalejšího zamokření půd (je definováno jako vzestup hladiny podzemní vody nad úroveň 1 m pod povrchem), lokálně však nejde zcela vyloučit – v místech s napjatou hladinou podzemní vody je možné již v současnosti, jak prokazují prameny malých toků, jejichž zdrojem jsou vody podzemní. I tak je však možné klasifikovat ovlivnění půd vlivem těžby jedné sloje o mocnosti v průměru asi 1,2 m v hloubce kolem 1 km pod povrchem jako malé a nevýznamné.  
Poznámka: Hydrogeologický vrt, vyhloubený v roce 2004 v oblasti Brušperk – Osičiny již v ploše rozšíření DP do hloubky 10 m nezastihl hladinu podzemní vody. Vrt V-17 je umístěn v morfologicky nižší části terénu v oblasti rozšíření, takže je tento fakt pokládat za potvrzení předpokladu, že k zamokření půd vlivem poklesů s největší pravděpodobností nedojde.  

Rozšířením DP Staříč k záborům ZPF ani PUPFL nedojde. Ve shodě s etapou hodnocení vlivů hornické činnosti na léta 2003 – 2010 bude docházet k postupnému záboru ZPF odvalem Staříč II, v plném rozsahu proto platí podmínky stanoviska MŽP podle § 11 zák. č. 244/1992 Sb čj. NM700/2462/4212/OPVŽP/02 e.o. ze dne 10.9.2002:
•	Pro návrh konečného řešení odvalu Staříč zpracovat komplexní přípravnou dokumentaci s tím, že v této dokumentaci budou uplatněny především následující zásady:
a)	prostorový rozsah odvalu řešit mimo ochranná pásma lesa
b)	zábor lokality řešit postupně s tím, že pro nevyužívané plochy budou připraveny a postupně realizovány rekultivace
c)	v uvedeném kontextu připravit podrobný záborový elaborát ZPF podle bonit a kultur
d)	zpracovat komplexní krajinářské hodnocení  (hodnocení  vlivů  na krajinný ráz)  výhledu odvalu Staříč II

D.I.6. Vlivy na horninové prostředí a přírodní zdroje

Jak vyplývá z podstaty hornické činnosti, budou nerostné zdroje přítomné v ploše rozšíření DP Staříč, tj. černé uhlí a doprovodný zemní plyn v jeho hranicích a v rozsahu daném technologickými a ekonomickými možnostmi vydobyty. Podzemní způsob dobývání vede k narušení nadložních hornin, které se rozvolňují a propadají do vydobytých prostor. Ve větší vzdálenosti od vydobyté sloje již nedochází k mechanickému narušení hornin, ale spíše k jejich v podstatě plastickému přizpůsobení. Dlouhodobě (z hlediska geologických věků) se horninové prostředí postupně znovu zcela konsoliduje. Narušení horninového prostředí nebude pozorovatelné v blízkosti povrchu a neovlivní způsob zakládání staveb. Pozitivním rysem otvírky a dobývání uhlí bude umožnění dalšího podrobnějšího průzkum ložiska a případně zpřístupnění další částí ložiska v budoucnosti.

Vliv na ostatní přírodní zdroje (podzemní vodu, případně les) je možno hodnotit na základě ovlivnění podzemní vody a půdy v předcházejících kapitolách, kde byl označen za malý a nevýznamný.

D.I.7. Vlivy na faunu, floru a ekosystémy

Vlastní záměr rozšíření DP Staříč je indiferentní k fauně a floře na povrchu zájmového území. Vlivy mohou vznikat až na základě poddolování, případně na základě deponování hlušin a vytěžené suroviny. Poněvadž zpracování a vytřídění suroviny se děje ve stávajících areálech lokality Staříč, Paskov a neznamená další zábory území, nejsou vlivy ze zpracování a třídění suroviny dále uvažovány. Deponování hlušin na odvalu Staříč II se děje na základě výstupů  etapy hodnocení vlivů na životní prostředí na léta 2003 – 2010 (stanovisko MŽP, 10.9.2002) s tím, že i pro posuzování vlivů těžby ze sloje 22a v prostoru navrhovaného rozšíření platí již dříve  uváděné základní podmínky:
a)	prostorový rozsah odvalu řešit mimo ochranná pásma lesa
b)	zábor lokality řešit postupně s tím, že pro nevyužívané plochy budou připraveny a postupně realizovány rekultivace
S ohledem na výstupy biologického průzkumu je pak tento soubor podmínek dále aktualizován. 

Těžiště vlivů na floru, faunu a ekosystémy je tak logicky položeno na důsledky poklesů, vzniklých těžbou v jednotlivých porubech ve sloji 22b pod vymezením území k rozšíření DP.

7.1. Vlivy na faunu

Na základě výstupů zoologického průzkumu lze doložit výskyty řady zvláště chráněných  a zájmových druhů živočichů v řešeném území. Těžba však nebude vyvolávat poklesy takového charakteru, aby mohlo docházet ke změnám hydrických nebo trofických poměrů stanovišť s průmětem do patrné změny podmínek pro nároky zjištěných druhů. Na základě provedeného biologického průzkumu a vyhodnocení velikosti a rozsahu poklesů lze v daném kontextu konstatovat:

Čolek velký (Triturus cristatus)
Druh je zapotřebí do budoucna podporovat buď vytvořením dalších vhodných vodních ploch anebo úpravami vodních ploch stávajících či nově vzniklých. Parametry tůní budou stanoveny i s ohledem na výskyt dalších druhů obojživelníků po vymezení ploch, kde by měly být tůně vytvořeny. Jakýkoliv zásah do lokality s rozmnožováním druhu nebo v jejím okolí je nutno předem podrobně projednat. Poklesy neznamenají ohrožení lokalit výskytu.
Monitoring bude zaměřen na lokalizaci případných dalších rozmnožišť a vývoj celé populace v území i nad rámec hodnocení vlivů záměru rozšíření DP Staříč na životní prostředí.

Čáp černý (Ciconia nigra)
Je vhodná ochrana některých enkláv starších porostů vytipovaných ve spolupráci s ornitologem (znamená to i případné ponechání části porostu bez těžby v zamokřené depresi vzniklé poddolováním, pokud by hnízdiště bylo potvrzeno na lokalitě  možného podmáčení nebo v nejbližším okolí). Tato okolnost platí v případě, že bude potvrzen předpoklad podmáčení čísti lesního porostu na lokalitě vlivem změny hydrologických poměrů Lesního potoka jižně od odvalu Oprechtický les a budou uplatňovány snahy po řešení vzniklé situace. V případě provádění prací v okolí potvrzeného hnízdiště omezit tyto na dobu mimo hnízdění, nezasahovat do lokality se zjištěným hnízdem.  Jinak nejsou předpokládány vlivy na populaci tohoto druhu 

Včelojed lesní (Pernis apivorus)
Na lokalitě V.  není předpokládán vznik podmáčené deprese vlivem poklesů, východní prostor se však nachází v blízkosti nového podvalu Staříč II. Nejsou předpokládány vlivy na tento druh, vhodné případně potvrdit nebo vyloučit hnízdění v zájmovém území.

Křepelka polní (Coturnix coturnix)
Nadlepšení stavu je obecně možné podporou lučních biotopů ve vhodných lokalitách v otevřeném terénu, které nebudou ovlivněny nejvýraznějšími poklesy, zamokřením a případným zavážením. Záměr negeneruje změny hydrických poměrů na plochách hnízdišť vlivem podmáčení a nevede k nežádoucím změnám kultur zemědělské půdy. Nejsou tedy předpokládány žádné vlivy na populaci druhu v území.

Chřástal polní (Crex crex)
Platí analogie pro křepelku,  nejsou předpokládány vlivy záměru na populaci druhu 

Pisík obecný (Actitis hypoleucos)
Vliv jen zprostředkovaný v případě, že by byla poklesy porušena stabilita hrází jižného odkaliště a tak ohroženy mokřadní plochy v tomto území.  Jinak se aspekt udržení vhodných mokřadů  týká provozovatele odkališť.

Rybák obecný (Sterna hirundo)
S ohledem na náhodnost výskytu a absenci hnízdění nejsou předpokládány vlivy a nejsou nutná žádná opatření. 

Ledňáček říční (Alcedo atthis)
Nejsou předpokládány vlivy na populaci druhů, tudíž ani žádná specifická opatření.

Holub doupňák (Columba oenas), žluva hajní (Oriolus oriolus)
S ohledem na skutečnost, že vlivem poklesů v dotčené části nedojde k žádným změnám ve složení, hydrických či trofických poměrech v dotčených lesních porostech, nejsou uvažovány žádné vlivy a žádná opatření směrem k těmto druhům. 

Krahujec obecný (Accipiter nissus), Ostříž lesní (Falco subuteo)
Nejsou předpokládány vlivy na populace obou druhů, tudíž ani žádná specifická opatření.

Ještěrka obecná (Lacerta agilis)
S ohledem na těžiště výskytu a charakter poklesů není pravděpodobné, že by populace druhu mohla být posuzovaným záměrem blíže ovlivněna. V průběhu dalších průzkumů podrobněji zmapovat rozsah výskytu a stav populace tohoto Zájmového druhu v celém zájmovém území. V zájmu přednostní ochrany obojživelníků je důležité nebránit plošnému vzniku mokřadů v území, avšak je vhodné udržet (případně záměrně vytvořit) několik vytipovaných terestrických stanovišť s výskytem prosperující populace. Těžiště by mohlo být v prostoru odvalu Oprechtický les a na hrázích odkaliště Biocelu Paskov, za vhodné je nutno pokládat vhodnou biologickou rekultivaci odvalu Staříč II.

Ještěrka živorodá (Zootoca vivipara)
Výskyt tohoto druhu v lesních porostech není v souvislosti s uvažovaným záměrem ohrožen, případné podmáčení v okolí úseku Lesního potoka v zásadě i přes relativní nízkou hustotu populace nemůže druh významněji ovlivnit. Bylo by vhodné  provést podrobnější zmapování výskytu v rámci doprovodných průzkumů ke sledování Zájmových druhů. 

Skokan zelený (Rana kl. esculenta)
Případné zamokření v prostoru Lesního potoka může přispět k rozvoji druhu v území. Je zapotřebí zabezpečit, aby nedocházelo k zavážení vodních ploch v depresích vznikajících v důsledku poklesů (mj. vazba na konečné řešení odvalu Staříč II).
Monitoring by měl být zaměřen na lokalizaci případných dalších reprezentativních rozmnožišť a vývoj celé populace v území. Při monitoringu bude proveden podrobnější morfologický průzkum zdejších jedinců tohoto významného Zájmového taxonu.

Rosnička zelená (Hyla arborea)
Záměr nepředstavuje žádné riziko pro tento druh obojživelníka. Druh bude těžit z ochranných opatření pro Zájmové druhů obojživelníků (např. pro čolka velkého) a sledování jeho výskytu bude mít v případě uspokojivého stavu populace pouze doprovodný charakter, specifická opatření nejsou nutná.. 

Čolek obecný  (Triturus vulgaris)
Čolek obecný nebyl v řešeném území zařazen mezi druhy Zájmové, jedná se o druh, který je na vhodných místech v regionu obecně rozšířený. Navíc lze u něj oprávněně předpokládat, že zamýšlený záměr přispěje ke vzniku dalších stanovišť vhodných k jeho rozmnožování. Díky vzniku drobných vodních ploch v území v důsledku poklesů je možno očekávat, že by populace druhu mohla prosperovat - vývoj larev by probíhal izolovaně od míst rozmnožování čolka velkého, který je jeho predátorem. 
Druh bude těžit z ochranných opatření pro Zájmové druhů obojživelníků (např. pro kuňku žlutobřichou) a sledování jeho výskytu bude mít v případě uspokojivého stavu populace pouze doprovodný charakter. 

Veverka obecná (Sciurus vulgaris)
Při případných zásazích do lesních porostů, pokud by případné podmáčení v prostoru kolem Lesního potoka  vyvolalo potřebu lesnického postupu,  je zapotřebí nekácet stromy s hnízdy veverek.

Čáp bílý (Ciconia ciconia)
Případným zamokřením otevřených ploch je možné předpokládat navýšení potravní nabídky (mírná prognóza na lokalitě IV), není tedy očekáváno zhoršení stavu. 

Moták pochop (Circus aeruginosus)
V současnosti nemá smyslu navrhovat jakákoliv opatření, druh nebude záměrem postižen, naopak lze očekávat zlepšení stavu díky mírnému zvýšení zamokření území. 

Ťuhýk obecný (Lanius collurio)
Monitoring je vhodné zaměřit na další lokalizaci hnízdišť a zabezpečení jejich ochrany pro případ nutných zásahů v důsledku aktivit souvisejících s důlní činností (např. v okolí odvalu Staříč II). 

Bramborníček černohlavý (Saxicola torquata)
S ohledem na postupné naplňování odvalu Staříč II lze předpokládat mírné zlepšení podmínek pro výskyt, nedochází k zamokření vhodných lokalit; je třeba upozornit, že zájmové území záměru nepředstavuje těžiště výskytu druhu v širším území.

Lejsek šedý (Muscicapa striata) 
V dotčeném území nehrozí změna hydrických poměrů, která by vedle z důvodu vlivů  poklesů k potřebě zásahu do porostu.. Nejsou proto navrhována žádná doporučení k ochraně druhu.

Krkavec velký (Corvus corax), jestřáb lesní (Accipiter gentilis)
Nejsou předpokládány vlivy na populace těchto druhů, tudíž ani žádná specifická opatření.

Vlaštovka obecná (Hirundo rustica), rorýs obecný (Apus apus)
Nejsou předpokládány vlivy na populaci těchto druhů, tudíž ani žádná specifická opatření.

Užovka obojková (Natrix natrix)
Jedná se o druh, který není v souvislosti s uvažovaným záměrem ohrožen. Bylo by vhodné v souvislosti provést podrobnější zmapování výskytu v rámci doprovodných průzkumů ke sledování Zájmových druhů.

Kuňka žlutobřichá (Bombina variegata) a hybridní populace (Bombina variegata x bombina)
Případné zamokření v prostoru Lesního potoka může přispět k rozvoji druhu v území  Je však zapotřebí zabezpečit, aby nedocházelo k zavážení drobnějších vodních ploch v depresích vznikajících v důsledku poklesů, vazba na konečné řešení odvalu Staříč II.
Monitoring bude zaměřen na lokalizaci případných dalších reprezentativních rozmnožišť a vývoj celé populace v území. Průzkumem v roce 2005 byl podán důkaz o důležitosti území pro výskyt druhu a stanoven odhad početnosti minimálně na stovky ex. Při monitoringu bude proveden podrobnější morfologický průzkum zdejších jedinců tohoto významného Zájmového taxonu.

Ropucha obecná (Bufo bufo)
Druh bude těžit z ochranných opatření pro Zájmové druhů obojživelníků (např. pro čolka velkého) a sledování jeho výskytu bude mít v případě uspokojivého stavu populace pouze doprovodný charakter.  Záměr nepředstavuje pro druh žádné potenciální riziko.

Zlatohlávek Oxythyrea funesta
Druh nebude záměrem ovlivněn, ochranná opatření nejsou nutná.

Otakárek fenyklový (Papilio machaon)
Druh nebude záměrem ovlivněn, ochranná opatření nejsou nutná.

Čmelák  Bombus agrorum
Čmelák skalní  (Bombus lapidarius)
Čmelák zemní (Bombus terrestris)
Druhy  nebudou záměrem ovlivněny, ochranná opatření nejsou nutná.

Vybudování či vznik jakýchkoliv vodních ploch je ze zoologického hlediska jednoznačně přínosné, rovněž je vhodné udržet v území xerofytní enklávy i na náhradních stanovištích.  Nejsou dokladovány vlivy, které by přímo mohly ohrozit reprodukci  (hnízdění) některých druhů, nejsou předpokládány změny v potravní nice s průmětem do změny potravních nároků zjištěných druhů.

Na základě výše uvedeného rozboru jsou navrhována následující doporučení:
•	V  případě, že bude potvrzen předpoklad podmáčení čísti lesního porostu na lokalitě vlivem změny hydrologických poměrů Lesního potoka jižně od odvalu Oprechtický les a budou uplatňovány snahy po řešení vzniklé situace, je nutno prověřit potenciální hnízdění čápa černého v území. V případě potvrzení tohoto hnízdění pak  provádění prací v okolí potvrzeného hnízdiště omezit  na dobu mimo hnízdění a nezasahovat do lokality se zjištěným hnízdem.
•	V rámci konečného řešení odvalu Staříč II vyloučit jakékoli zásahy do rybníčků a horní části toku Levý Křibec z důvodu ochrany reprodukčních ploch obojživelníků.
•	V rámci postupné rekultivace odvalu Staříč II zajistit vznik náhradních xerofytních enkláv v prostorech mimo aktivní části odvalu.

7.2. Vlivy na floru 

Z provedeného taxonomického i syntaxonomického rozboru vegetace plyne, že v území přirozeně převládají ekosystémy vázané na mezofilní až vlhká (podmáčená) stanoviště na kyselých půdách vyvinutých na jílech a spraších. Zvýšená vodní bilance je dána též mírně zvlněným reliéfem, který umožňuje pomalý odtok povrchové vody, a vyššími úhrny srážek na návětrné straně Beskyd. 
Přítomnost teplomilných a suchomilných druhů je dána existencí stanovišť vzniklých vlivem antropické činnosti (navážky hlušiny, náspy komunikací, železniční vlečka apod.).   
V důsledku předpokládaného dobývání uhlí má být území ovlivněno poklesy max. cca 1,1 m. Lze předpokládat, že nejcennější společenstva jimi negativně ovlivněna nebudou, protože jsou přirozeně vázána na podmáčená stanoviště. 
Lze proto konstatovat,  že předpokládané  poklesy tyto ekosystémy negativně neovlivní (rozšíření vodních a mokřadních ploch nepovede k jejich degradaci). 
Podstatné je, aby se v důsledku těžby nerozšiřovaly antropicky vzniklé nepůvodní útvary (odvaly, navážky hlušiny, kaliště, zregulované toky, inženýrské sítě a komunikace narušující krajinný ráz a migrační koridory aj.). 

Mimolesní porosty ovlivněny nejsou, poněvadž v žádné z lokalit nedojde k takové míře poklesů, aby např. v důsledku podmáčení muselo docházet k zásahům do porostl dřevin, a to ani ve zhlaví malé nádrže SV od Brušperka.

7.3. Vlivy na ekosystémy

a) vlivy na prvky ÚSES
S ohledem na polohu skladebných i podpůrných prvků ÚSES a charakter posuzovaného záměru lze konstatovat, že vymezené prvky USES nebudou negativně ovlivněny z hlediska snížení jejich ekologicko-stabilizační funkce.

b)  vlivy na významné krajinné prvky
Významné krajinné prvky „ze zákona“ s ohledem na charakter posuzovaného záměru, rozsah a velikost poklesů generelně nebudou negativně ovlivněny, poněvadž těžbě nepředstavuje žádný přímý povrchový zásah do prostorů, kde jsou tyto VKP lokalizovány. 
S ohledem na charakter posuzovaného záměru nejsou ohroženy lokality výsušné, které se nacházejí na hrázi jižní nádrže odkaliště Biocelu Paskov a na svazích rekultivovaného odvalu Oprechtický les. 
Míra poklesů dále nepovede ke změnám hydrických podmínek území, které by mohly znamenat změnu lesních ekosystémů z hlediska jejich druhového složení a tím aby došlo ke změnám podmínek pro výskyt populací zvláště chráněných či zájmových druhů živočichů vázaných na druhově rozmanité smíšené a listnaté lesní porosty.
S ohledem na rozsah poklesů může dojít ke změně hydrických poměrů prakticky pouze na části úseku Lesního potoka jižně od odvalu Oprechtický les.  V krátkém úseku toku  od dílčího centra poklesové kotliny k Oprechtickému odvalu je nejvyšší očekávaná amplituda poklesů cca 30 cm na vzdálenost asi 270 m. Současné převýšení místa budoucího centra poklesu nad okrajem Oprechtického odvalu je cca 16 m. V krajně nepříznivém účinku nelze úplně vyloučit dílčí podmáčení malých částí smrčiny na pravém břehu (levobřežní část byla smýcena v rámci úmyslných těžeb), nejsou však předpokládány takové změny, které by vedly k úhynu stromů nebo požadavku na vyvolání nahodilé těžby. Tyto předpoklady však je nutno průběžně ověřovat monitoringem přetvoření území kolem toku, ve smyslu již dříve navrhovaných doporučení (kapitola vlivy na povrchové vody).

c) vlivy na další ekosystémy
Budou ovlivněny v zásadě jen výrazně antropogenně  podmíněné ekosystémy v rámci odvalu Staříč II, případné ovlivnění mimo zájmové území těžby by mohlo být očekáváno jen při nevhodně umístěných  deponiích hlušin na nová území, což ale není uvažováno. 

d) vlivy na evropsky významné lokality nebo ptačí oblasti 
Polohou, přímými ani nepřímými výstupy záměru nejsou ovlivněny žádné evropsky významné lokality  nebo ptačí oblasti, evidované na území Moravskoslezského kraje.

e) další aspekty
Významným biologickým vlivem v obecném pohledu může být ruderalizace území po skrývkách a přesunech hmot např. v rámci odvalu Staříč II, tyto aspekty jsou ošetřeny zásadami pro vyžívání odvalu, zmíněnými na několika místech textu předkládaného Oznámení. 

D.I.8. Vlivy na krajinu včetně ovlivnění krajinného rázu

Změny topografie	

Pokles o maximálně cca 100 cm, ke kterému může dojít po dokončení těžby v rozšíření ploše DP v roce 2020 v nejvýraznější části poklesové kotliny severovýchodně od Brušperku se na první pohled jeví jako značná změna morfologické situace. K tomuto poklesu dojde v oblasti s poměrně výrazným reliéfem (vrcholová část místní polní trati Obecní pole, Na Vrchách) a bude znamenat celkové snížení zhruba o 1,5% výškového rozdílu mezi současnou úrovní hladiny ochranné vodní nádrže (na Dolním Kotbachu) u Brušperku a kótou „Na Vrchách“, která je nejvyšším bodem v budoucí poklesové kotlině, ležícím zároveň v centru poklesů. Generelní svažitost v tomto území lehce přesahuje 2° a poklesem se změní o zlomek stupně (asi desetinu), tedy o hodnotu, kterou není možno postřehnout lidskými smysly, ale pouze přesným nivelačním měřením. „Nepozorovatelný“ bude pokles i díky tomu, že půjde o pozvolný jev, trvající od příčiny, kterou je vydobytí části sloje v jednom porubu, k následku, kterým je pokles 4 – 5 let. V případě celé sloje se pak prodlouží doba poklesů na 15 – 16 let. Místně může nastat zřetelnější ovlivnění svažitosti, ať již jejím snížením, které bude generelně převládat, ale i jejím zvýšením, v závislosti na konfiguraci terénu. Obecně je možno tvrdit, že remodelace svahů bude velmi mírná a vliv těžby na změny topografie v kontextu ochrany přírody a veřejného zdraví bude malý a nevýznamný.  
  
Při výpočtech jsou používány nejvyšší hodnoty součinitelů, které mohou nastat, takže konečný výsledek maximalizuje předpoklad celkového poklesu. Ve skutečnosti nedochází k úplnému vydobytí porubů, deformace nadloží zpravidla eliminuje část poklesů atp., takže výsledný pokles se obvykle pohybuje kolem 70 – 80 % maximální vypočtené hodnoty.Bližší vlivy na povrch jsou  obsaženy v posudku prof. Nováka v  příloze T4.

Vlivy na krajinný ráz

S ohledem na výše uvedené nejsou v kontextu rozšíření DP Staříč a následné hlubinné těžby ve sloji 22b v tomto prostoru předpokládány žádné patrné změny krajinného rázu místa i oblasti. Míra ovlivnění geomorfologie území je prakticky nezaznamenatelná, záměr nevyžaduje odstranění žádných přírodních prvků, které jsou krajinotvorně významné, negeneruje výstavbu žádných nových prvků provozního zázemí na povrchu ani v areálech lokality  Staříč, ani jinde v krajině mimo lokality důlních provozů. 
Případná změna hydrologických poměrů na Lesním potoce  je lokalizována do prostoru zahloubeného koryta v lesním porostu jižně od odvalu Oprechtický les.
Pokračování činnosti na odvalu Staříč II povede pouze k postupnému naplnění tohoto odvalu dle projednaných a povolených parametrů, hlušina z těžby ve sloji 22a bude pouze určitým podílem na těchto změnách, ekvivalentním postupnému útlumu těžby v jiných částech dolu.

D.I.9. Vlivy na hmotný majetek a kulturní památky

Z hlediska možných archeologických nálezů (v okolí se nachází několik archeologicky významných lokalit - např. Lipiny, Valcha aj.). je posuzovaný záměr indiferentní: položení rozšířeného DP neznamená případné archeologické nálezy, hlubinná těžba se odehrává v horizontech mimo antropogenní vrstvy. Pokud by v ploše poklesů existovala dosud neznámá archeologická naleziště, nebyla by působením poklesů samých, ani případným vzestupem hladiny podzemní vod narušena. Tuto stránku hodnocení tedy není nutno nadále uvažovat.

Památková zóna, vymezená v centru Brušperku, leží vně izokatabázy, ohraničující území dotčení poklesy. Dobýváním v prostoru rozšířeného DP Staříč proto nebude nijak ohrožena. Případné pochybnosti, jak již bylo uvedeno, bude moci zástupce města uplatnit při správním řízení o povolení hornické činnosti. Další památkové objekty se v dotčeném území ani jeho okolí nevyskytují.

Nepřihlíží-li se k hmotnému majetku investora v ploše ovlivnění poklesy terénu, je nutno předpokládat, že budou dotčeny stavby, instalace a vodní plochy ve východní části města Brušperku, silnice II/486 ve směru z Brušperku do Krmelína, samoty v oblasti prameniště Horního Kotbachu (v původní ploše DP), odkalovací nádrže Biocelu Paskov a zpevněné cesty vedoucí z Brušperku na účelovou silnici dolu Paskov III/6006 uzavřenou pro veřejnost, vedoucí od lokality Staříč k Oprechticím a Paskovu (jako dotčené objekty se označují všechny, které se nacházejí na ploše poklesové kotliny, omezené konvenční izokatabází 0,04 m ve smyslu Upozornění OBÚ v Ostravě č.j.5273/1996 ze dne 29.8. 1996). Z prvků infrastruktury budou dotčeny ještě: 
–	linie elektrického vedení SME VN 503600, elektrorozvody závodu Staříč a nízkonapěťové vedení města Brušperku 
–	plynové potrubí Staříč – Příbor, Příbor – Suchá, Suchá – Staříč a plynové vedení závodu Staříč Dolu Paskov
–	přivaděč pitné vody Stará Bělá – Chlebovice DN 500, včetně navazujících inženýrských sítí
–	vodovodní řád města Brušperka s potrubím PVC JS 200, průměr 80 a 150 mm a vodojem 50 m3
–	železniční vlečka OKD Dopravy k závodu Staříč Dolu Paskov
–	potrubní vedení odvaděče důlních vod DN 300 – 250

Pro výpočet poklesů se vychází ze vztahu:
		pokles	smax = m.a.t , kde:	m – mocnost sloje
						a – součinitel dobývání (sd)
						t – časový součinitel (sc)
V podmínkách Dolu Paskov, byl dosud používán parametr sd = 0,65. Časový parametr sc s rozložení deformace na 5 let předpokládá, že v 1. roce dobývání nastane na povrchu 9% celkového poklesu, v 2. roce 48%, ve 3. roce 85%, ve 4. roce 97% a v 5. roce 100%, čemuž odpovídají hodnoty sc = 0,09 až sc = 1,0

Rozsah poklesové kotliny závisí na mocnosti a charakteru nadloží dobývaných slojí, který ovšem není před vydobytím detailně znám. Pro výpočet poloměru plochy poklesů se vychází ze vztahu:
r = hp . cotg  μp + hk . cotg μk ,  kde:		hp – mocnost pokryvu karbonu
						μp – mezný úhel v pokryvu, stanovený na 55°
						hk – mocnost nadložního karbonu
						μk – mezný úhel v karbonu, stanovený na 65°

V případě poklesové kotliny v oblasti rozšíření DP Staříč byl zpracován Znalecký báňský posudek o vlivu dobývání 12 předpokládaných porubů na povrchové objekty, který tvoří přílohu dokumentace T4, ze kterého citujeme:

„K výpočtu a sestrojení izolinií poklesů, naklonění a poměrných vodorovných přetvoření byla zvolena souřadnicová síť 50x50 m, ke které byly vztaženy výsledky výpočtů a z nich pomocí grafického programu vytvořeny izolinie pro jednotlivé deformační parametry.
	K výpočtu byly použity koeficienty:
	pro dobývání	 a = 0,8 (řízený zával – první dobývaná sloj v daném prostoru)
	pro čas         	 t = 1,0  (do plného vyznění)“

„Samostatnými výpočty byly pro dobývání sloje porubů ve sloji 22b určeny níže uvedené maximální a minimální hodnoty:
	u poklesu				smax = -0,937 m
	u posunu				vmax = 0,149 m
	u naklonění				imax  = 1,73 mm/m
	u vodorovného přetvoření		εmax  =+0,39 mm/m
						εmin  =-0,75 mm/m
	u min poloměru zakřivení		Rmax  =+110,7 km
						Rmin  =-91,6 km 

Z výsledku výpočtu vyplývá, že nebudou překročeny hodnoty parametrů, jejichž velikost charakterizuje V. skupinu stavenišť dle ČSN 73 0039.“ (Zvýrazněno zpracovatelem oznámení).
Dle uvedené normy parametry přetvoření v poklesové kotlině, odpovídající V. skupině stavenišť, mají následující parametry:
	naklonění 				2.10-3 rad (2mm/m) a méně
	vodorovné poměrné přetvoření	1.10-3 (1mm/m) a méně
	poloměr zakřivení			 20 km a více

Účinky vlivů poddolování v územích skupiny stavenišť V. lze považovat za zanedbatelné. Stávající objekty na těchto plochách nebudou očekávanými vlivy poddolování výrazněji poškozeny a budou odstranitelné prováděním běžné údržby. U nových objektů je nutno dodržet konstrukční zásady normy ČSN 73 0039 pro zakládání staveb na poddolovaném území.

Pokles se posuzuje rovněž s ohledem na hladinu podzemní vody a její možné zvednutí. Objekty běžného typu, které nebudou vydány větší intenzitě poddolování, nemusejí být dle zmíněné normy nijak zajišťovány. Pokud však při správním řízení o povolení hornické činnosti (těžby) dojde ze strany účastníka řízení k pochybnostem o možnosti ovlivnění, je nutno prokázat, že dotčený objekt nebude ohrožen vypracováním znaleckého stavebního posudku a případně přistoupit k uzavření dohody o řešení střetů zájmů.

Na základě zpracovaných posudků o poklesech terénu a o očekávaných pohybech hladiny podzemní vody lze tvrdit, že z hlediska zvednutí hladiny podzemní vody v souvislosti s poklesy k ohrožení objektů nedojde.

V závěru Znaleckého báňského posudku (zpracoval Prof. Ing. Josef Novák, Csc., příloha T4.) se proto uvádí: „Objekty a zájmy v této části poklesové kotliny, která se vytvoří, nelze prakticky považovat za „ohrožené“ ve smyslu ustanovení §33 horního zákona…“. Celkově se vznik poklesové kotliny v prostoru rozšíření DP Staříč v tomto posudku pokládá za velmi mírný důsledek dobývání, právě s ohledem na skutečnost, že v celé ploše nedojde k překročení parametrů, vymezujících V. skupinu stavenišť s nejmírnějšími dopady na změny terénu. 

Správní řízení o povolení hornické činnosti bude vedeno pro každý porub zvlášť a budou se ho účastnit všechny dotčené strany a zástupce OVSS IX MŽP ČR, které provádí ekologický dohled nad těžbou. Bez souhlasu všech zúčastněných stran nebude povolení vydáno. 
Na základě výše uvedeného rozboru zpracovatelský tým Oznámení doporučuje uplatnit podmínku, kterou navrhuje prof. Novák v posudku, doloženém v příloze T4:

•	provádět periodická měření nivelačního pořadu Gd03 nezávislou geodetickou firmou

Zvláštní pozornost bude třeba v souvislosti s poklesy a přetvořením terénu věnovat aktivním nádržím odkaliště firmy Biocel Paskov, jejichž hráze a jiné instalace leží v oblasti maximálního rozsahu poklesů. Před zahájením těžby bude nutno potvrdit, že hráze nebudou poklesy a přetvořením terénu narušeny, nebo navrhnout a provést sanační práce, vedoucí k jejich dostatečnému zpevnění. Obdobně bude investor nucen zajistit vlastní vodohospodářské instalace – nádrž na důlní vodu a vyústění dešťové kanalizace do potoka Levý Kříbec. 

Poznámka:  Ohrožení nebo postižení hmotného majetku vlivy těžby uhlí musí být řešena jako střety zájmů nebo důlní škody ve smyslu §§ 33, 36 a 37 horního zákona č. 44/1988 Sb. v platném znění. Podklady pro sledování možnosti takového ohrožení nebo postižení jsou dány znaleckým posouzením deformací povrchu v důsledku vydobytí uhelné sloje a topografickým měřením, prováděným pro rektifikaci výsledků výpočtu těchto deformací. Některé potřebné činnosti charakteru sledování vývoje nebo monitoringu jsou konkretizovány návrhy opatření v jiných kapitolách tohoto oznámení (ovlivnění vody, krajiny aj.). Další opatření v této kapitole proto již nenavrhujeme.

D.II. Komplexní charakteristika vlivů záměru na životní prostředí z hlediska jejich velikosti a významnosti a možnosti přeshraničních vlivů

Vlivy přeshraniční posuzovaný záměr negeneruje. 

Specifické vlivy navrhovaného rozšíření DP Staříč a následné poddolování této plochy nepřinese žádné změny v ovlivnění širšího okolí záměru vzdušnými emisemi, znečištěním vody, hlukem apod. Veškeré nově vzniklé ovlivnění bude vyvoláno postupnými poklesy terénu.

Vzhledem k tomu, že dobývána bude jediná sloj o mocnosti od 0,9 do 1,7 m,  lze předpokládané poklesy v souladu se znaleckým posudkem (viz příl. č. T4) charakterizovat jako velmi mírný důsledek dobývání, deformace terénu nepřekročí parametry vymezující V. skupinu stavenišť ve smyslu ČSN 730039, takže na stavbách nelze očekávat vznik škod, které by přesahovaly nápravu přesahující možnosti běžné údržby. 

Malá amplituda poklesů spolu s relativně hluboce spočívající hladinou podzemní vody prakticky zajišťuje, že nedojde ke změnám hydrických charakteristik půd, vydatnosti zdrojů podzemní vody v ploše rozšíření a v ploše poklesové kotliny a podstatnějším změnám v odtoku povrchových vod, protože erozní báze drobných toků v této oblasti nebude dotčena; nelze vyloučit lokální podmáčení v prostoru lesního potoka jižně od odvalu Oprechtický les.

Případné střety zájmů musejí být vyřešeny před povolením hornické činnosti, které se bude udělovat pro každý z 12 porubů v prostoru rozšíření zvlášť, v krajním případě úhradou (kompenzací) důlních škod.

Vlivem posuzovaného záměru nejsou očekávány změny ve složení společenstev nebo druhové skladby,  poklesy v řešeném území spíše mohou mírně  přispět k biodiverzitě území; pouze pokud v oblasti Lesního potoka dojde k podmáčení, nelze vyloučit mírné nepříznivé vlivy na smrkovou monokulturu.

Celkově je ovlivnění životního prostředí oznamovaným záměrem  možno hodnotit, zejména do roku 2010 (později bude potřeba podrobit hornickou činnost Dolu Paskov novému procesu EIA) jako malé a nevýznamné, na většině plochy prakticky nepozorovatelné bez nivelačního měření, i když deformace povrchu terénu budou trvalé. Ovlivnění veřejného zdraví se v souvislosti z realizací záměru nezmění ve srovnání se současným stavem. Vzhledem k minimálnímu očekávanému ovlivnění staveb na okraji poklesové kotliny je nepravděpodobné, že by došlo k narušení pohody obyvatel.

D.III. Charakteristika environmentálních rizik při možných haváriích a nestandardních stavech 

Rozšířením dobývacího prostoru a těžbou uhlí v její ploše nedojde ke změně rozsahu nebo intenzity rizik, spojených s hornickou činností v podzemí nebo při úpravě a dopravě uhlí. Rizika se budou pouze přesunovat z oblastí, kde měla být podle původních předpokladů hornická činnost vykonávána do oblasti rozšíření DP. Prostorový posun možného vzniku rizik nebude mít žádný odraz na povrchu, lze je vesměs označit za rizika bez vlivu na životní prostředí mimo důl.

Důl Paskov není řazen mezi doly s nebezpečím vzniku důlních otřesů, které by se mohly projevovat na povrchu jako mírné druhotné seizmické vlivy. Pokud by tyto otřesy přece vznikly, což není možno vyloučit s ohledem na skutečnost, že v rozšířeném DP bude dobývána první a jediná sloj, nelze očekávat, že by mohly mít destruktivní vliv na stavby nebo zařízení vzhledem k malé mocnosti dobývané sloje. Otřesy doprovázející používání trhavin při práci v dole jsou zcela pohlcovány nadložním skalním masívem a na povrch nepronikají. 

Výše popsaná rizika jsou vázána na pracovní prostředí a působí na zdraví lidí, nebo v případě otřesů projevujících se na povrchu také na jejich pohodu. Nelze je označit za v pravém slova smyslu environmentální rizika. Ty jsou spojena pouze s hornickou činností na povrchu nebo navazující dopravou apod., které se realizací záměru nebudou měnit co do místa působení ani co do intenzity, jak byly popsány a posouzeny při procesu posuzování vlivů těžby v celém dole Paskov do roku 2010 a do vydobytí ložiska, ukončeném v roce 2002.

D.IV. Charakteristika opatření k prevenci, vyloučení, snížení, popřípadě kompenzaci nepříznivých vlivů na životní prostředí

Nutná potřebná opatření k prevenci, vyloučení, snížení nebo kompenzaci nepříznivých vlivů na životní prostředí a veřejné zdraví jsou uplatňována v DP Staříč již nyní a po rozšíření DP se předpokládá jejich rozšíření do nového prostoru DP, nebo jsou zde již částečně aplikována v zájmu objektivního posouzení vlivů v současném DP a poklesové kotlině, která vzniká poddolováním v jeho ploše. Přesto zpracovatelský tým Oznámení pokládá za potřebné některá z nich potvrdit či aktualizovat; doplněny jsou o konkrétní opatření ve vazbě na specifické terénní a stanovištní podmínky území rozšíření DP:

•	S ohledem na potřebu dosahovat obecně odsouhlaseného konsensu spolu s obcemi umožňovat (zajišťovat) účast občanů při projednávání KŘÚ a následných jednání. Těchto jednání využívat pro prezentaci zpřesňovaného odhadu vývoje poklesů terénu v poklesové kotlině v prostoru rozšíření DP Staříč a případných souvisejících změn v zatřídění území do skupin stavenišť a ve vývoji hydrologické a hydrogeologické situace.
•	Při skrývce, manipulaci se suchými substráty a při dopravě je třeba vhodnými technickými opatřeními (skrápění, postupná rekultivace odvalu Staříč II) minimalizovat sekundární prašnost; zásady pro snižování sekundární prašnosti na odvalu doplnit o skrápění otevřených prostorů odvalu v obdobích sucha.
•	Při obměně manipulačních a přepravních prostředků upřednostnit prostředky splňující emisní úroveň EURO 4 nebo alespoň EURO 3.

•	Rozšířit nivelační měření určené pro sledování vývoje poklesů terénu v ploše DP Staříč také na plochu očekávané poklesové kotliny v návaznosti na stávající síť měření v DP Staříč.
•	Provádět periodická měření nivelačního pořadu Gd03 nezávislou geodetickou firmou.
•	Monitorovat pohyby hladiny podzemní vody a provádět jejich hydrogeologické vyhodnocení v souvislosti s poklesy terénu a s klimatickými poměry.
•	Prověřit očekávaný vývoj spádu vodních toků v místech, kde se předpokládají poklesy terénu v souvislosti s poddolováním a zajistit nápravu poměrů v případě, že by hrozilo významné zpomalení toku a vliv zamokření nebo zatopení části území v jejich okolí; řešení takové nápravy však realizovat jen  na základě prověření, zda se v zamokřené enklávě nevyskytují zvláště chráněné druhy živočichů.
•	Pokračovat v detailním prověřování vývoje poklesové kotliny východně od Brušperka se zvláštním zřetelem na stabilitu a bezpečnost hráze ochranné vodní nádrže Brušperk na toku Horního Kotbachu. V případě indikace problémové situace připravit a zajistit technická opatření ke stabilitě hráze a řešení optimálních odtokových poměrů.
•	Po rozšíření poklesové kotliny do prostoru ochranné vodní nádrže na Dolním Kotbachu u severovýchodního okraje Brušperku realizovat stejná měření a opatření jako v případě ochranné vodní nádrže na Horním Kotbachu
•	Zajistit volný odtok vod Lesního potoka potrubím pod Oprechtickým odvalem nebo jinak, aby nedošlo k nežádoucímu ovlivnění stability hrází složiště popílku Biocelu Paskov
•	Zopakovat analýzy podzemní vody kvartérní zvodně v okolí odvalu „D“, Oprechtický les a potvrdit nezávadnost podzemní vody. Pokud se potvrdí dosud dosažené výsledky ukončit po dohodě s příslušným vodohospodářským orgánem monitoring; pokud dojde k překročení příslušných limitů aktualizovat rozsah a četnost dalšího sledování.
•	Pro návrh konečného řešení odvalu Staříč zpracovat komplexní dokumentaci s tím, že v této dokumentaci budou uplatněny především následující zásady:
a)	prostorový rozsah odvalu řešit mimo ochranná pásma lesa
b)	zábor lokality řešit postupně s tím, že pro nevyužívané plochy budou připraveny a postupně realizovány rekultivace
•	V  případě, že bude potvrzen předpoklad podmáčení čísti lesního porostu na lokalitě vlivem změny hydrologických poměrů Lesního potoka jižně od odvalu Oprechtický les a budou uplatňovány snahy po řešení vzniklé situace, je nutno prověřit potenciální hnízdění čápa černého v území. V případě potvrzení tohoto hnízdění pak  provádění prací v okolí potvrzeného hnízdiště omezit  na dobu mimo hnízdění a nezasahovat do lokality se zjištěným hnízdem.
•	V rámci konečného řešení odvalu Staříč II vyloučit jakékoli zásahy do rybníčků a horní části toku Levý Křibec z důvodu ochrany reprodukčních ploch obojživelníků.
•	V rámci postupné rekultivace odvalu Staříč II zajistit vznik náhradních xerofytních enkláv v prostorech mimo aktivní části odvalu.
•	Pro další návrh hornické činnosti po roce 2010 včas vypracovat potřebné dokumenty komplexního hodnocení vlivů ve smyslu zákona č. 100/2001 Sb. v platném znění nebo aktuálně platného zákona o posuzování vlivů na životní prostředí, zahrnující i dobývání v rozšířené části DP Staříč a ovlivnění poklesy terénu přesahující do jeho okolí a zohledňující požadavky vyjádřené ve stanovisku MŽP k hornické činnosti Dolu Paskov do roku 2010.

Kompenzační opatření zřejmě nejsou potřebná. 

Majetkoprávní kompenzace s vlastníky pozemků či jiných nemovitostí nejsou předmětem hodnocení vlivů na životní prostředí, případné střety zájmů jsou ošetřeny horním zákonem dostatečně. Na základě hodnocení vlivů na hmotný majetek nejsou předpokládány změny v území nad rámec skupiny stavenišť V. (viz příloha T4 aj.)

D.V. Charakteristika použitých metod prognózování a výchozích předpokladů při hodnocení vlivů

Základním a v podstatě jediným vlivem oznamovaného záměru rozšíření DP Staříč a těžby uhlí v prostoru tohoto rozšíření jsou poklesy terénu a s tím spjaté změny hladiny podzemní vody. Parametry poklesů a přetvoření terénu je možno předem vypočítat. O výpočet a zhodnocení jeho výsledků požádal v daném případě Důl Paskov soudního znalce v oboru těžby, odvětví těžba uhlí se specializací na důlní měřičství Prof. Ing. Josefa Nováka, CSc. z Institutu geodézie a důlního měřičství Hornicko – geologické fakulty VŠB – TU Ostrava. Jeho „Znalecký báňský posudek“ tvoří přílohu oznámení č. T4.  Výpočet vychází z dosud známých parametrů jednotlivých porubů, jejichž dobývání se předpokládá. Jsou to:
•	mocnost sloje
•	úklon sloje
•	omezení geologického bloku porubu čtyřmi vrcholy čtyřúhelníku
•	mocnost pokryvných útvarů a jejich složení
•	mezný úhel vlivu
•	dosah vlivu
•	způsob dobývání 
•	koeficient dobývání

Způsob výpočtu vlivů poddolování vychází z teorie prof. Knotheho. Počítači je zadán výpočtový algoritmus a výsledky výpočtu mohou být graficky zpracovány do podoby map s izoloniemi poklesu, horizontálního posunu, naklonění, zakřivení a vodorovného přetvoření. Konkrétněji je postup výpočtů a zvolené nebo zadané parametry popsány ve zmíněném znaleckém posouzení a v předcházejících kapitolách, týkajících se vlivů na krajina a vlivů na hmotný majetek a kulturní památky.
Z výpočtu poklesů terénu a znalostí o současném stavu režimu podzemních vod vycházejí hydrogeologické posudky, týkající se první kvartérní zvodně. Jejich účelem je predikce možného vzestupu podzemních vod k povrchu (zamokření) nebo dokonce jejich rozlití na povrchu v případě velkých poklesů, predikce změn v odtoku povrchových vod a případně změn hladin vodních nádrží. Oznámení vychází především za Závěrečné zprávy Staříč 2004 – Hydrogeologický průzkum dobývacího prostoru, zpracované Ing. Martinem Šmolkou s akreditací odborné způsobilosti v hydrogeologii, v režii OKD, DPB Paskov, a.s.. Průzkum přesahuje hranice DP a pokrývá i plochu jeho rozšíření, využívaje měření z hydrogeologických vrtů v ploše rozšíření nebo při jeho okrajích (u Oprechtického odvalu, viz T5).

Výsledky obou studií byly doplněny vlastními poznatky zpracovatelů Oznámení, získaných studiemi dalších podkladů a při rekognoskaci terénu a využity pro zpracování částí oznámení, týkajících se poklesů a vody s konsekvencemi na vývoj terénu, bioty a ohrožení hmotného majetku. 

Aspekty ovlivnění ovzduší, odpadového hospodářství, akustické situace byly s ohledem na okolnost, že těžba v prostoru navrhovaného rozšíření DP ze sloje 22b nebude znamenat zvýšení roční kapacity těžby v dole,  nebude generovat žádné změny v provozu dolu oproti stavu, který byl posuzován na období 2003 – 2010 a ani nebude docházet ke změnám na výstupech (množství emitovaných škodlivin), nebyly podrobněji nově hodnoceny a bylo využito, případně komentováno materiálů, které byly součástí hodnocení vlivů hornické činnosti na životní prostředí v letech 2003 – 2010. 
Vlivy na veřejné zdraví byly vyhodnoceny autorizovanou osobou, která dospěla k názoru, že situace posuzovaného záměru rozšíření dobývacího prostoru Staříč do území, které je vymezeno územním návrhem, nevyžaduje provedení analýzy zdravotních rizik nebo detailní analýzy vlivů na veřejné zdraví a pro případná řízení postačují podklady, zpracované pro etapu hodnocení vlivů na léta 2003 – 2010.

Byl dále v měsících dubnu až červenci 2005 proveden kvalitativní botanický a zoologický průzkum v zájmovém území záměru rozšíření DP se zaměřením na hodnotnější lokality a stanoviště.

Popis pracovních postupů při dolování a popis prostředí dolů jsou založeny na informacích a podkladech od oznamovatele. V podstatě se neliší od popisu, uvedeného v dokumentaci EIA pro již schválenou činnost Dolu Paskov do roku 2010.

Hlavní použité podklady:
1.	Quitt, E. (1971): Klimatické oblasti Československa. - Studia  Geographica, 16. Geograf. úst. ČSAV. Brno.
2.	Dopita M. a kol. (1997): Geologie české části hornoslezské pánve. – MŽP ČR
3.	Němeček J. a Tomášek M. (1993): Geografie půd ČR. Studie ČSAV 23.83. Academia, Praha.
4.	Tomášek M. (2000): Půdy České republiky.  ČGÚ Praha
5.	Czudek T. a kol. (1972): Geomorfologické členění ČSR. Studia Geographica, 23, Geograf. Ústav ČSAV, Brno. 
6.	Šmolka M. (2004): Staříč 2004. Hydrogelogický průzkum dobývacího prostoru. Závěrečná zpráva. OKD, DPB, a.s., Paskov, prosinec 2004
7.	Krásný J. a kol. (1981): Odtok podzemní vody na území Československa. – ČHMÚ, Praha.
8.	Weismannová H. a kol. (2004): Chráněná území ČR, Ostravsko, svazek X. AOPK ČR a EkoCentrum Brno, Praha, 454 str.
9.	Chytrý M. a kol.(2001): Katalog biotopů České republiky. – Agentura ochrany přírody a krajiny, Praha
10.	Bínová L. a kol. (1996): Nadregionální a regionální ÚSES ČR – územně technický podklad. 
11.	Zlatník A. (1976): Přehled typů geobiocénů původně lesních a křovinných v ČSSR. – Zprávy Geograf. úst. ČSAV Brno 13, 3- 4.
12.	Vyhodnocení systému ekologické stability okresu Frýdek-Místek. – RNDr. Leo Bureš a kol., RNDr. Leo Bureš-Ekoservis Jeseníky, Světlá Hora, listopad 1997
13.	Culek M. a kol. (1995 edit): Biogeografické členění České republiky. Praha, ENIGMA
14.	Neuhäuslová Z. et al. (1998): Mapa potenciální přirozené vegetace České republiky. - Academia, Praha.
15.	Skalický V (1988): Regionální fytogeografické členění  ČSR. In: Hejný J, Slavík B/ed./: Květena České socialistické republiky.  Praha, Nakl. ČSAV.
16.	Pokračování hornické činnosti v dobývacím prostoru Staříč OKD, a.s. Dolu Paskov, o.z. v letech 2000-2002. Dokumentace o hodnocení vlivů na životní prostředí. podle zák. č. 244/1992 Sb. Ing. Zdenka Makohuzová a kol., A-VITAL Ing. Zdenka Makohuzová spol. s r.o., Ostrava, 1999
17.	Pokračování hornické činnosti v dobývacím prostoru Staříč OKD, a.s. Dolu Paskov, o.z. v letech 2000-2002. Posudek o hodnocení vlivů na životní prostředí. podle zák. č. 244/1992 Sb. RNDr. Milan Macháček a kol., RNDr. Milan Macháček – EKOEX JIHLAVA, květen 2001.
18.	Hornická činnost OKD, a.s. Dolu Paskov, o.z. v letech 2003 – 2010, dokumentace o hodnocení vlivů na životní prostředí podle zák. č. 244/1992 Sb. Ing. Zdenka Makohuzová a kol., A-VITAL Ing. Zdenka Makohuzová spol. s r.o., Ostrava, říjen 2001.
19.	Hluková studie pro dobývací prostor OKD, a.s, Důl Paskov, o.z.  Ing. Petr Urbanec, Třinec, květen 2001; příloha č. 19 dokumentace EIA (viz 18)
20.	Rozptylová studie pro dobývací prostor OKD, a.s., Důl Paskov, o.z. Ing. Petr Jančík, Ph.D. a kol., Laboratoř GIS, Katedra OŽP v průmyslu Fakulty metalurgie a materiálového inženýrství VŠB –ZU Ostrava, duben 2001; příloha č.33 dokumentace EIA (viz 18)
21.	Hornická činnost OKD, a.s. Dolu Paskov, o.z. v letech 2003 – 2010, posudek o hodnocení vlivů na životní prostředí podle zák. č. 244/1992 Sb, § 9. RNDr. Milan Macháček a kol., RNDr. Milan Macháček – EKOEX JIHLAVA, Jihlava, červenec 2002
22.	Dodatek rozptylové studie – výpočet přízemních koncentrací znečišťujících látek  v ovzduší ze závodů OKD, a.s. pro posouzení vlivů na životní prostředí. Odštěpný závod Paskov, situace v letech 2000 a 2010. Ing. Petr Jančík, Ph.D. a kol., Laboratoř GIS, Katedra OŽP v průmyslu Fakulty metalurgie a materiálového inženýrství VŠB –ZU Ostrava, červen 2002. Příloha č. 1 Posudku EIA , doplnění podkladů oznamovatelem (viz 21).
23.	Stanovisko o hodnocení vlivů na životní prostředí Hornická činnost OKD, a.s., Dolu Paskov, o.z. v letech 2003 – 2010. Ministerstvo životního prostředí čj. NM700/2462/4212/OPVŽP/02 e.o. ze dne 10.9.2002

D.VI. Charakteristika nedostatků ve znalostech a neurčitostí, které se vyskytly při zpracování dokumentace

Základním, ale neodstranitelným nedostatkem ve znalostech je poznání geologické stavby sloje 22b a jejího nadloží, ze kterého vyplývá nemožnost přesného stanovení velikosti deformací povrchu po vytěžení této sloje v prostoru dokumentovaného rozšíření DP Staříč. Stavba sloje bude postupně detailně poznávána v průběhu přípravy těžby a v průběhu postupného dobývání jednotlivých porubů. Poznání nadloží se hornickou činností nezmění, v průběhu poklesů však bude možno verifikovat předpoklady o vlastnostech hornin, ze kterých vychází výpočet poklesů (mezný úhel v nadložních horninách karbonu a vyšších pokryvných horninách). 

Uvedené neznalosti však nezpůsobí chybný výpočet poklesů ve smyslu jejich zvětšení. Na základě dosavadních geologických znalostí je možno stanovit takové parametry poklesů, které zajišťují, že vypočtené parametry změn povrchu jsou větší, než jaké ve skutečnosti nastanou. Posouzení vlivů deformací povrchu tak vychází z maximalizovaných údajů a popsané vlivy budou ve skutečnosti menší a méně významné (prakticky se očekává, že poklesy a jiné deformace povrchu dosáhnou 75 – 80% vypočtených hodnot). Skutečné vlivy poklesů však bude nutno monitorovat nivelačním měření, protože na základě skutečných poklesů bude případně potřeba zajišťovat technickými prostředky nenarušenou funkci všech prvků infrastruktury, které se v poklesové kotlině nacházejí.

Za současného stavu znalostí se nejistota týká rovněž případné potřeby úpravy (prohloubení) koryta východní zdrojnice Lesního potoka v místech protisměrných poklesů, neboť v době zpracování oznámení nebyla dostatečně přesně známa topografie terénu v místech, kudy protéká. V souvislosti s očekávanými deformacemi povrchu bude nutno rovněž prověřit konstrukci hrází ochranných vodních nádrží u východního okraje Brušperku (u větší z nich na Horním Kotbachu měření již probíhá) a hráze a případně rovněž dalších instalací v prostoru odkaliště firmy Biocel Paskov. 

Nelze dále přesně stanovit výši podílu výhledové těžby z příslušné sloje  v řešeném území na celkových výstupech dolu do ovzduší, vody, parametrech odpadového hospodářství a akustické zátěže, které by byly přímo generovány jen touto výhledovou těžbou ve sloji 22b v území, navrhovaném k rozšíření DP.  V kontextu oznamovatelem potvrzené informace o tom, že celková roční výše těžeb, provoz dolu a výstupy se nemění, by stanovení určitého podílu mohlo být jen určitou spekulací bez odpovídající výpovědní hodnoty z hlediska hodnocení vlivů na životní prostředí.

S ohledem na charakter posuzované činnosti byl zatím proveden jen základní kvalitativní  biologický průzkum.

ČÁST E.  POROVNÁNÍ VARIANT ŘEŠENÍ ZÁMĚRU

Pokud dojde k rozšíření DP Staříč a následné těžbě v popisovaném rozsahu podle jediné dokumentované varianty, změní se ve srovnání s variantou bez rozšíření pouze rozsah poklesové kotliny vznikající v důsledku celkové těžby Dolu Paskov. Objem těžby a úpravy uhlí zůstane stejný a bude odpovídat hodnotám a vlivům, pro které již bylo vydáno souhlasné stanovisko MŽP jako příslušného orgánu k posuzování vlivů na životní prostředí do roku 2010. Změna v deformacích povrchu bude spočívat v rozšíření poklesové kotliny do prostoru rozšíření DP Staříč a ve zpomalení poklesů v jiné části DP Staříč, kde bude omezena nebo pozastavena těžba. V důsledku znamená rozšíření DP Staříč prodloužení těžby a úplnější vydobytí ložiska uhlí za cenu malých a nevýznamných vlivů rozšíření poklesové kotliny v nejmírnější kategorii deformací povrchu (V. skupina stavenišť dle ČSN 730039).

Jelikož souhlasné stanovisko MŽP má platnost pouze do roku 2010, bude oblast rozšíření DP a těžby sloje 22 b v jeho ploše po roce 2010 podrobena novému posouzení vlivů těžby na životní prostředí v rámci celého Dolu Paskov.

V podrobnějším rozboru je odkazováno na kapitolu B.I.5. úvodních částí podaného oznámení. 

ČÁST F. ZÁVĚR

Na základě provedeného hodnocení vlivů na životní prostředí je možno konstatovat, že záměr Rozšíření dobývacího prostoru Staříč o plochu 2 151 108 m2 (5,33 % plochy stávajícího DP) do prostoru mimo přímý kontakt s obytnou zástavbou sídel na hranici k.ú. Brušperk, Krmelín a Paskov s tím, že vlivy poddolování vznikem poklesové kotliny výhledově přesáhnou toto území i do k.ú. Staříč, je možno za podmínek, prezentovaných v části D.IV. doporučit k dalšímu řízení a realizaci.
Z hlediska vlivů na veřejné zdraví je možno konstatovat, že v případě vlivu záměru "Rozšíření dobývacího prostoru Staříč" nebude dotčena trvale bydlící populace v oblasti svých domovů, potenciální vlivy je možno očekávat pouze jako nepřímé – zprostředkované přes vlivy rozšíření těžby na krajinné struktury. Tyto vlivy budou zasazeny do krajiny, která má již v současnosti průmyslově zemědělský charakter a nepočítá se s významným plněním její rekreační a estetické funkce. Z tohoto důvodu je možno předpokládat, že vlivy posuzovaného záměru "Rozšíření dobývacího prostoru Staříč" na veřejné zdraví budou nepatrné a neprokazatelné.

ČÁST G. VŠEOBECNĚ SROZUMITELNÉ SHRNUTÍ NETECHNICKÉHO CHARAKTERU

Rozšíření dobývacího prostoru samo o sobě negeneruje žádné ovlivnění životního prostředí nebo veřejného zdraví, umožňuje ale požádat o povolení hornické činnosti v jeho ploše. V případě rozšíření dobývacího prostoru Staříč, které je předmětem oznámení, se jedná o zvětšení plochy současného dobývacího prostoru  o 2 151 108 m2 , což je 5,33 % plochy stávajícího DP. Rozšíření je požadováno proto, aby bylo možno požádat o povolení dobývání celkem 12 porubů v jediné sloji uhlí, uložené v hloubce mezi 915 a 1 134 m,  o průměrné mocnosti 85 – 170 cm s předpokládaným výnosem 3 000 000 tun uhlí. Zahájení dobývání se předpokládá po roce 2008. Do roku 2010 může být zahájena těžba max. 2 porubů o mocnosti 90 a 95 cm, ležících zhruba z poloviny ve stávající ploše DP. Poklesy a jiné deformace povrchu se proto do tohoto roku projeví v ploše rozšíření jen velmi omezeně. Již nyní je ale zpracováno znalecké posouzení poklesů terénu, které mohou vzniknout po vydobytí všech porubů, které se předpokládá do roku 2020. 

Tento záměr odpovídá  bodu 2.2. kategorie I (záměry vždy podléhající posouzení) v příloze č. 1 k tomuto zákonu, který má znění „Těžba černého uhlí – nový dobývací prostor nebo změna stávajícího“. V daném kontextu je oznámení podáno ve smyslu  možnosti, dané ust. §  6 odst. 2 cit. zákona ve struktuře dokumentace E.I.A. z hlediska obsahu a rozsahu posouzení, tedy podle přílohy 4 cit.zák., nikoli klasické oznámení podle přílohy č. 3 zákona, určené pro zjišťovací řízení na úrovni příslušného úřadu podle § 7 zákona.

Oznamovatel přípisem ze dne 30.5.2005  deklaroval, že:
rozšířením DP Staříč  a těžbou v tomto DP nedojde k navýšení kapacity celkové roční těžby
rozšířením DP Staříč nedojde k žádným změnám v provozu dolu oproti stavu, který byl posuzován na léta 2003 – 2010
rozšířením DP Staříč nedojde ke změnám na výstupech do ovzduší (stejné parametry objemu škodlivin), nedojde ke změnám na objemu a způsobu obslužné dopravy (vlečka). Změna nastala u odvozu hlušin na lokalitě Staříč, kdy byl již ukončen provoz odvalu Oprechtický les a hlušina je převezena na odval Staříč II, čímž došlo ke zkrácení dopravní vzdálenosti.

Z tohoto důvodu je těžiště hodnocení vlivů na životní prostředí v předkládaném Oznámení záměrně soustředěno na změny povrchu v nově dotčeném území vlivem zamýšlené těžby v prostoru navrhovaného rozšíření DP Staříč  a vlivy vyvolané těmito změnami na vodní režim, přírodu, krajinu, prvky infrastruktury a další objekty na povrchu, poněvadž tyto aspekty představují novou kvalitu v území nad rámec hodnocení vlivů hornické činnosti dolu na léta 2003 – 2010. Vlivy spojené s přímým provozem dolu (vlivy na ovzduší, odpadní vody, akustická zátěž, odpadové hospodářství) jsou hodnoceny pouze rámcově ve vztahu k tomu, zda u nich může či nemůže docházet k patrným změnám oproti stavu, hodnocenému pro hornickou činnost dolu na léta 2003 – 2010 a jsou proto v příslušných pasážích využity či komentovány podklady dokumentace EIA (Makohuzová a kol., 2001). V příslušných pasážích textu předkládaného Oznámení je dále případně komentován stav plnění opatření, které byly řešení těchto otázek uloženy v úvodním odstavci citovaným stanoviskem příslušného orgánu podle § 11 zák. č. 244/1992 Sb.

Očekávaná poklesová kotlina leží na katastrálních územích Brušperk, Krmelín a Paskov, v území mimo zastavěné části obcí. Okraj poklesové kotliny může zasáhnout pouze k severovýchodnímu okraji Brušperku, v případě že bude skutečně dosaženo maximální předpokládané výtěžnosti (obvykle nelze vydobýt všechny předpokládané zásoby z důvodů tektonických poruch nebo lokálního štěpení sloje do mocností, které již nejsou dobyvatelné, takže reálné poklesy se pohybují mezi 70 – 80 % předpokladu). Část poklesů v jihovýchodním prostoru v rámci maximální poklesové kotliny zasáhne i katastrální území  Staříč mimo kontakt s obytnou zástavbou a důležitými sítěmi. 

Krajina je v místech předpokládané krajiny poměrně členitá, takže ani nejvyšší hodnota poklesu o cca 110 cm v centru poklesů nezpůsobí výraznou změnu reliéfu. V celé ploše kotliny nedojde k deformacím, které by mohly ohrozit stavby nebo infrastrukturu, maximální škody, které by mohly na stavbách nastat jsou řešitelné pouze běžnou údržbou. Nebudou nikterak ohroženy zdroje podzemní vody ani úbytkem vody, ani změnou její kvality, nanejvýš může dojít k mírnému zvýšení hladiny podzemní vody. Malá amplituda poklesů spolu s relativně hluboce spočívající hladinou podzemní vody prakticky zajišťuje, že nedojde podstatnějším změnám v odtoku povrchových vod, protože erozní báze drobných toků v této oblasti nebude dotčena. Nelze pouze vyloučit vznik dílčího podmáčení v prostoru lesního potoka jižně od rekultivovaného odvalu Oprechtický les.

V souvislosti s tím je možno konstatovat, že nedojde ani k ovlivnění hydrických poměrů půd (zamokření nebo zatopení), které by mohlo mít vliv na stanovištní podmínky flóry a fauny. Hornická činnost nebude vyžadovat žádné zábory půdy, nevzniknou nové odvaly, odkaliště apod.

Dobývání 12 porubů v rozšířené části DP nahradí dobývání, předpokládané v dalších částech Dolu Paskov. Kapacita dolu a průměrný roční objem těžby zůstanou beze změny, takže vlivy, působené na povrch úpravou uhlí, jeho dopravou a dalšími činnostmi zůstanou stejné jako dosud. Toto ovlivnění bylo popsáno a posouzeno v průběhu procesu EIA, jehož závěrem je souhlasné stanovisko MŽP s prováděním hornické činnosti na Dole Paskov do roku 2010. Po této časové hranici bude další pokračování činnosti dolu podmíněno novým souhlasným stanoviskem, vydaným na základě nového procesu EIA, který zahrne i poruby v rozšířené části DP Staříč.   

Přestože očekávané poklesy jako důsledky dobývání lze označit v souladu se znaleckým posudkem za mírné, jsou již nyní navržena (a částečně již také prováděna díky očekávanému rozšíření současné poklesové kotliny do prostoru navrhovaného rozšíření DP) opatření, která garantují soustavné sledování vývoje poklesů, umožňující mj. realizaci včasného řešení problémů v případě nutnosti technických zásahů pro zajištění bezvadné funkce prvků infrastruktury (produktovody, vedení elektrické energie, v krajním případě silnice Brušperk – Krmelín), nebo v případě zajištění bezproblémového odtoku povrchových vod, především v případě Lesního potoka nad Oprechtickým odvalem. Půjde v podstatě o rozšíření činností, konaných nyní v ploše stávajícího DP a stávajícího rozsahu poklesové kotliny vznikající poddolováním. Doporučuje se rovněž rozšířit vyhodnocování výskytu unikátních, reprezentativních či jinak významných populací druhů rostlin a vyhodnocování kvality dochovaných ekosystémů, zejména lesních, na plochu rozšíření DP a navě vznikající poklesové kotliny.

Z hlediska vlivů na veřejné zdraví autorizovaná osoba dospěla k závěru, že 
-	potenciální vlivy investičního záměru "Rozšíření dobývacího prostoru Staříč" mají minimální dosah mimo bezprostřední lokalizaci vlastní hlubinné těžby. Vzhledem k minimálnímu očekávanému ovlivnění staveb na okraji poklesové kotliny je nepravděpodobné, že by došlo k narušení pohody obyvatel.
-	nebude dotčena trvale bydlící populace v oblasti svých domovů, potenciální vlivy je možno očekávat pouze jako nepřímé – zprostředkované přes vlivy rozšíření těžby na krajinné struktury. 
-	je možno předpokládat, že vlivy investičního záměru "Rozšíření dobývacího prostoru Staříč" na veřejné zdraví budou nepatrné a neprokazatelné.

V kontextu vlivů na přírodu a krajinu  nejsou s výjimkou možnosti dílčího podmáčení na úseku Lesního potoka jižně od odvalu Oprechtický les očekávány patrné dopady na druhové složení flory a fauny, rozmanitost stanovišť a není předpokládáno žádné  funkční ovlivnění struktury ekosystémů dotčeného území.

ČÁST H.  PŘÍLOHY

Textové přílohy:

T1. Kopie Vyjádření Městského úřadu Brušperk – stavebního úřadu k záměru rozšíření dobývacího prostoru Staříč
T2. Kopie Vyjádření Městského úřadu Frýdek – Místek – stavebního úřadu k záměru rozšíření dobývacího prostoru Staříč
T3.  Kopie prohlášení, které vydal na základě plné moci OKD, a.s., člena koncernu KARBON INVEST, a.s. vnitřní organizační složky Důl Paskov ředitel Dolu Paskov Ing. Václav Kabourek
T4. Znalecký báňský posudek o vlivu dobývání porubů 080 202/2, 203/2, 204/1, 204/2, 205/1, 206/1, 207, 220, 221, 222 a 223 a223/1 ve sloji 22 b (080) na povrchové objekty v dobývacím prostoru Staříč a průzkumném území Paskov – západ (jihovýchodní část) dobývané OKD, a.s., členem koncernu KARBON INVEST, a.s. Důl Paskov
T5.  Výsledky úvodních analýz podzemní vody z vrtů pod Oprechtickým odvalem a jejich hodnocení – převzato ze zprávy „Hydrogeologický průzkum dobývacího prostoru Staříč 2004“
T6. Biologický průzkum
T7. Doklady ohledně autorizace zpracovatele Oznámení

Grafické přílohy:

1.	Situace rozšíření DP Staříč Dolu Paskov, 1:50 000
2.	Letecký snímek oblasti rozšíření DP Staříč se zakreslením poklesů, 1:10 000
3.	Vrstevnicová mapa oblasti rozšíření DP Staříč se zakreslením poklesů a situací porubů. 1:5000
4.	Mapa oblasti rozšíření DP Staříč se zakreslením součtových poklesů a vyznačením situace památkové zóny města Brušperk, 1:10 000

ÚDAJE O ZPRACOVATELI OZNÁMENÍ

Datum zpracování Oznámení 

Oznámení bylo zpracováváno v období leden - červenec 2005 s termíny:
-	dokončení textu 25.7.2005
-	odevzdání objednateli 27.7.2005

Údaje o zpracovateli Oznámení a jeho týmu

RNDr. Milan Macháček, Za Prachárnou 11, 586 05 Jihlava 5, 
RNDr. Milan Macháček - EKOEX Jihlava, Žižkova 93, 586 01 Jihlava
    	Tel.+ fax: 066/730 88 71  GSM: 0603/891 284, e-mail: ekoex@iol.cz
     	osvědčení  MŽP – EIA č.j. 6333/246/OPV/93  ze dne 15.4.1993

Spolupráce:
RNDr. Alexander Skácel, CSc.  – vlivy na veřejné zdraví
Bydliště: Průkopnická 24, 700 30 Ostrava 
tel: GSM:  777 674 897, e-mail: skacel.alex@seznam.cz
AQUAKON, Průkopnická 24, 700 30 Ostrava
osvědčení MŽP - EIA čj. 3869/625/OPV/93 ze dne 29.3.1994;
rozhodnutí MZd – HRA čj. HEM-300-1.10.04/30401 ze dne 10.11.2004, poř.č. 4/2004

Prom. geol.. Jiří Maňour, CSc.  – vody, geologie, hydrogeologie
Bydliště Sládkovičova 11, 142 00 Praha 4 – Krč
tel.+fax: 241 724 014; GSM: 777 104 128 , e-mail: manour@atlas.cz
osvědčení MŽP – EIA čj.  11098/1714/OHRV/93  ze dne 6.12.1994
G-EIA, Sládkovičova 11, 142 00 Praha 4

RNDr. Věra Koutecká – botanika, vlivy na ekosystémy a krajinu
Bydliště: Dvořákova 2265/24, 702 00 Ostrava
Tel. GSM: 731 483 241, e-mail: koutecka@quick.cz
Rozhodnutí MŽP – biol. hodnocení čj. čj. OEKL/1749/05 ze dne 14.6.2005

Zdeněk Polášek
	Bydliště: Kollárova 3, 736 01 Havířov
	Tel: GSM: 724 036 187, e-mail: zdenek.polasek@seznam.cz

Jihlava, 25.7.2005						podpis zpracovatele:

Přílohová část

OZNÁMENÍ ZÁMĚRU
podle § 6 odst. 1 a Přílohy č. 4
zákona  č. 100/2001 Sb., o  posuzování vlivů na životní prostředí
ve znění zák. č. 93/2004 Sb.,

ROZŠÍŘENÍ  
DOBÝVACÍHO  PROSTORU STAŘÍČ
Kraj MORAVSKOSLEZSKÝ, 
Obce BRUŠPERK, KRMELÍN, PASKOV
k.ú. Brušperk, Krmelín, Paskov, Staříč

oznamovatel:
OKD, a.s., člen koncernu KARBON INVEST, a.s.
Ostrava – Moravská Ostrava, Prokešovo náměstí 6/2020

TEXTOVÉ PŘÍLOHY 

T.1.  Kopie Vyjádření Městského úřadu Brušperk – stavebního úřadu k záměru rozšíření dobývacího prostoru Staříč
T2.  Kopie Vyjádření Městského úřadu Frýdek – Místek – stavebního úřadu k záměru rozšíření dobývacího prostoru Staříč
T3.  Kopie prohlášení, které vydal na základě plné moci OKD, a.s., člena koncernu KARBON INVEST, a.s. vnitřní organizační složky Důl Paskov ředitel Dolu Paskov Ing. Václav Kabourek
        (další jen v tištěné podobě)
T4.   Znalecký báňský posudek o vlivu dobývání porubů 080 202/2, 203/2, 204/1, 204/2, 205/1, 206/1, 207, 220, 221, 222 a 223 a223/1 ve sloji 22 b (080) na povrchové objekty v dobývacím prostoru Staříč a průzkumném území Paskov – západ (jihovýchodní část) dobývané OKD, a.s., členem koncernu KARBON INVEST, a.s. Důl Paskov
T5.  Výsledky úvodních analýz podzemní vody z vrtů pod Oprechtickým odvalem a jejich hodnocení – převzato ze zprávy „Hydrogeologický průzkum dobývacího prostoru Staříč 2004“
T6.   Biologický průzkum
T7.   Doklady ohledně autorizace zpracovatele Oznámení

Příloha  T1

ROZŠÍŘENÍ  
DOBÝVACÍHO  PROSTORU STAŘÍČ

Kraj MORAVSKOSLEZSKÝ, 
Obce BRUŠPERK, KRMELÍN, PASKOV
k.ú. Brušperk, Krmelín, Paskov, Staříč

oznamovatel:
OKD, a.s., člen koncernu KARBON INVEST, a.s.
Ostrava – Moravská Ostrava, Prokešovo náměstí 6/2020

 OZNÁMENÍ ZÁMĚRU
podle § 6 odst. 1 a Přílohy č. 4
zákona  č. 100/2001 Sb., o  posuzování vlivů na životní prostředí
ve znění zák. č. 93/2004 Sb.,

VYJÁDŘENÍ STAVEBNÍHO ÚŘADU
MěÚ BRUŠPERK

Příloha  T2

ROZŠÍŘENÍ  
DOBÝVACÍHO  PROSTORU STAŘÍČ

Kraj MORAVSKOSLEZSKÝ, 
Obce BRUŠPERK, KRMELÍN, PASKOV
k.ú. Brušperk, Krmelín, Paskov, Staříč

oznamovatel:
OKD, a.s., člen koncernu KARBON INVEST, a.s.
Ostrava – Moravská Ostrava, Prokešovo náměstí 6/2020

 OZNÁMENÍ ZÁMĚRU
podle § 6 odst. 1 a Přílohy č. 4
zákona  č. 100/2001 Sb., o  posuzování vlivů na životní prostředí
ve znění zák. č. 93/2004 Sb.,

KOPIE VYJÁDŘENÍ STAVEBNÍHO ÚŘADU MěÚ FRÝDEK-MÍSTEK 

Příloha  T3

ROZŠÍŘENÍ  
DOBÝVACÍHO  PROSTORU STAŘÍČ

Kraj MORAVSKOSLEZSKÝ, 
Obce BRUŠPERK, KRMELÍN, PASKOV
k.ú. Brušperk, Krmelín, Paskov, Staříč

oznamovatel:
OKD, a.s., člen koncernu KARBON INVEST, a.s.
Ostrava – Moravská Ostrava, Prokešovo náměstí 6/2020

 OZNÁMENÍ ZÁMĚRU
podle § 6 odst. 1 a Přílohy č. 4
zákona  č. 100/2001 Sb., o  posuzování vlivů na životní prostředí
ve znění zák. č. 93/2004 Sb.,

KOPIE VYJÁDŘENÍ OZNAMOVATELE
Doklad o charakteru činnosti OKD, a.s., Dolu Paskov k Oznámení EIA na záměr „Rozšíření dobývacího prostoru Staříč“
Ze dne 30.5.2005

Přílohová část

OZNÁMENÍ ZÁMĚRU
podle § 6 odst. 1 a Přílohy č. 4
zákona  č. 100/2001 Sb., o  posuzování vlivů na životní prostředí
ve znění zák. č. 93/2004 Sb.,

ROZŠÍŘENÍ  
DOBÝVACÍHO  PROSTORU STAŘÍČ
Kraj MORAVSKOSLEZSKÝ, 
Obce BRUŠPERK, KRMELÍN, PASKOV
k.ú. Brušperk, Krmelín, Paskov, Staříč

oznamovatel:
OKD, a.s., člen koncernu KARBON INVEST, a.s.
Ostrava – Moravská Ostrava, Prokešovo náměstí 6/2020

GRAFICKÉ PŘÍLOHY 

1.	Situace rozšíření DP Staříč Dolu Paskov, 1:50 000
(další jen v tištěné podobě)
2.	Letecký snímek oblasti rozšíření DP Staříč se zakreslením poklesů, 1:10 000
3.	Vrstevnicová mapa oblasti rozšíření DP Staříč se zakreslením poklesů a situací porubů. 1:5000
4.	Mapa oblasti rozšíření DP Staříč se zakreslením součtových poklesů a vyznačením situace památkové zóny města Brušperk, 1:10 000