Váš dopis zn.:			
Ze dne:			
Čj:	MSK  26546/2008		
Sp. zn.:	ŽPZ/7836/2008/MaL		
	208.3 V10		
Vyřizuje:	Ing. Libuše Machotková		
Telefon:	595 622 502		
Fax:	595 622 396 	
E-mail:	libuse.machotkova@kr-moravskoslezsky.cz	
Datum:	2008-08-29	

Stanovisko k posouzení vlivů provedení záměru na životní prostředí
„Větrný park Moravice - Melč“

podle § 10 zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí), ve znění pozdějších předpisů.

I. Identifikační údaje

Název záměru: 	  Větrný park Moravice - Melč

Kapacita (rozsah) záměru:	 Stavba 6 větrných elektráren (VE) o jmenovitém  výkonu  2 MW,  
                                               tj. 12 MW  celkem. 
                                               Součástí  záměru  jsou  příjezdové obslužné komunikace a elektrické kabelové  
                                               vedení, které bude napojeno na rozvodnu v Horních Životicích.

Umístění záměru:	Kraj:		         Moravskoslezský
Obec:                       Moravice, Melč
Kat. území:               Moravice, Melč
VE 1 parc. č. 700 a VE 2 parc. č. 346/1 v k.ú. Moravice,  
VE 3 parc. č. 530, VE 4 parc. č. 627, VE 5 parc. č. 784 a VE 6 parc.č. 906 v k.ú. Melč 

Oznamovatel: 	VENTUREAL s.r.o.

IČ oznamovatele:			 26268868

Sídlo oznamovatele:	Vídeňská 121, 619 00 Brno

II. Průběh posuzování

1.	Oznámení
Zpracovatel: VENTUREAL s.r.o., Vídeňská 121, 619 00 Brno
                   
Datum předložení oznámení:		 09.07.2007
Vydán závěr zjišťovacího řízení:             08.08.2007 

2.	Dokumentace
Zpracovatel: Ing. Vladimír Rimmel, Regionální centrum EIA s.r.o., Chelčického 4, 702 00  Ostrava
                     osvědčení odborné způsobilosti MŽP č.j.  3108/479/OPV/93, ze dne 3.6.1993 (dále „zpracovatel dokumentace“)
	 
Datum předložení dokumentace:	11.02.2008	

3.	Posudek
Zpracovatel:  Ing. Petr Götthans, Kosmonautů 1028/7, 772 00 Olomouc – Hodolany.
Osvědčení odborné způsobilosti MŽP č.j. 767/117/OPVŽP/96 ze dne 4. června 1996, prodloužené rozhodnutím Ministerstva životního prostředí, č. j. 47905/ENV/06, ze dne 20. července 2006 (dále „zpracovatel posudku“)
Datum předložení posudku:	16.06.2008	

4.	Veřejné projednání      
Konání veřejného projednání bylo stanoveno na den 31.07.2008, v 16 hodin v  zasedací  místnosti  Obecního  úřadu  Melč, Melč 6, 747 84 Melč.

5.	Celkové hodnocení procesu posuzování včetně účasti veřejnosti 

Časový průběh procesu posuzování vlivů záměru na životní prostředí:

•	Oznámení bylo na Krajský úřad Moravskoslezského kraje (dále jen „krajský úřad“) podáno:     
                                                                                       09.07.2007
•	Oznámení záměru bylo zveřejněno na úřední desce:
-	krajský úřad	                              16.07.2007

•	Závěr zjišťovacího řízení byl vydán: 		       08.08.2007 
•	Dokumentace byla předložena:                                  11.02.2008
•	Dokumentace byla zveřejněna na úřední desce: 	
-	          krajský úřad                                    22.02.2008 

•	Zpracování posudku bylo zadáno: 	  	       15.04.2008  
•	Posudek byl předložen krajskému úřadu:  	                 16.06.2008

•	Posudek byl zveřejněn na úřední desce:
-	          krajský úřad	                              27.06.2008

•	Informace o veřejném projednání byla zveřejněna na úřední desce:
-	          krajský úřad	                              17.07.2008
     
•	Veřejné projednání se uskutečnilo 31.07.2008 v 16:00 hod. v místnosti Obecního úřadu Melč. 

Krajský úřad obdržel oznámení záměru zpracované dle přílohy č. 3 zákona o posuzování vlivů na životní prostředí. Na základě připomínek obdržených v rámci zjišťovacího řízení a jejich vyhodnocení bylo v závěru zjišťovacího řízení, č.j. MSK 123730/2007 ze dne 08.08.2007 konstatováno, že je třeba oznámení dopracovat, aby mohlo nahradit dokumentaci k předmětnému záměru. 

Dokumentace byla zpracována dle přílohy č. 4 zákona o posuzování vlivů na životní prostředí
a dopracována o požadované náležitosti vyplývající ze závěru zjišťovacího řízení, zveřejněna a připomínky k ní došlé byly vyhodnoceny v rámci zpracování posudku. 
	
Posudek byl zpracován dle přílohy č. 5 zákona o posuzování vlivů na životní prostředí. Zpracovatel posudku v něm dokumentaci vyhodnotil po stránce úplnosti a správnosti dokumentu jako odpovídající požadavkům přílohy č. 4 k zákonu o posuzování vlivů na životní prostředí. V posudku je doporučeno příslušnému úřadu vydat souhlasné stanovisko k záměru „Větrný park Moravice - Melč” při respektování podmínek stanoviska v následujících stupních projektové dokumentace záměru a návazných správních řízeních.

Vyjádření obsahující připomínky byla v procesu posuzování vlivů daného záměru na životní prostředí (proces EIA) vypořádána v jeho jednotlivých fázích. 

Procesu posuzování vlivů na životní prostředí se zůčastnili zástupci veřejnosti a to na veřejném projednání záměru, kde všechny dotazy a připomínky veřejnosti týkající se záměru byly zodpovězeny. Předmětem diskuse byly zejména otázky týkající se oblasti ochrany přírody a krajiny, zásahu do krajinného rázu, vlivy na zvěř a tahové cesty ptáků.

6.	Seznam subjektů, jejichž vyjádření jsou ve stanovisku zčásti nebo zcela zahrnuta: 
Vyjádření  jednotlivých subjektů byla vyhodnocena  a  zapracována do podmínek stanoviska. Pro definování konečného znění byla využita vyjádření  následujících subjektů: 
•	Krajský úřad Moravskoslezského kraje, odbor životního prostředí a zemědělství

•	Městský úřad Vítkov, odbor životního prostředí
•	Krajská hygienická stanice Moravskoslezského kraje se sídlem v Ostravě 
•	Agentura ochrany přírody a krajiny ČR, středisko Ostrava 
•	Česká inspekce životního prostředí, oblastní inspektorát Ostrava
•	Obec Lhotka u Litultovic

III. HODNOCENÍ ZÁMĚRU

1.	Souhrnná charakteristika předpokládaných vlivů záměru na životní prostředí z hlediska jejich velikosti a významnosti. 
Posuzovaný záměr „Větrný park Moravice - Melč“ zahrnuje výstavbu šesti větrných elektráren typu VESTAS V90 o výkonu 2 MW. Celkový instalovaný elektrický výkon bude 12 MW.
Větrné elektrárny budou umístěny mimo intraviliány obcí – severně od obce Melč a východně od obce Moravice. Umístění VE je plánováno na návrší v linii VZ v okolí vrchu Hůrečka a jsou situovány v nadmořské výšce cca 500 m n.m. Jednotlivé vlivy lze hodnotit následovně:

Vlivy na ovzduší
Ze znaleckého posudku vyplývá, že nepříliš významný vliv na čistotu ovzduší lze předpokládat pouze v době výstavby.

Vlivy na podzemní a povrchové vody
Ze znaleckého posudku vyplývá, že vliv realizace plánovaného záměru na povrchové a podzemní vody, horninové prostředí, klima, přírodní zdroje nebude žádný nebo bude zcela nevýznamný.

Vlivy na půdu
Vzhledem k rozsahu záboru zemědělských pozemků a k charakteru jiných zásahů do půdního prostředí a zemědělského půdního fondu nebudou vlivy na půdu podstatné. Zemědělská půda (cca 6000 m2) bude v nutném rozsahu odňata ze ZPF. Síť zpevněných obslužných cest nezmění dosavadní způsob obhospodařování zemědělských pozemků. Po ukončení doby životnosti zařízení bude nezbytná rekultivace narušených ploch. 

Vliv na faunu, floru a ekosystémy
Větrný park se nenalézá ve zvláště chráněném území dle zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, významném krajinném prvku ani lokalitě soustavy Natura 2000 a žádné z těchto území neovlivní. Vliv na vegetaci a územní systém ekologické stability bude minimální, protože je záměr lokalizován na zemědělsky obhospodařované půdě mimo krajinnou zeleň i prvky ÚSES.
Větrné elektrárny jsou plánovany mimo významné tahové cesty ptáků. V okolí uvažovaných elektráren byly zjištěny některé druhy zvláště chráněných ptáků a netopýrů, přes nejpřísnější hledisko predikce kolizí ptáků s VE je však možné říci, že míra dotčení se pohybuje u všech druhů v rozsahu, jenž je zcela srovnatelný s mírou jejich ohrožení při nebezpečích, kterým jsou běžně vystaveny při současném využívání krajiny.   

Vliv na krajinu	
Dle posudkáře vliv „Větrného parku Moravice – Melč“ na krajinný ráz je nejvýznamnějším zásahem do životního prostředí způsobeným realizací tohoto záměru. Větrné elektrárny se stanou další technickou dominantou krajiny a ovlivní celkový ráz území. I přes nesporný zásah do současného krajinného rázu lze konstatovat, že vyvolané změny budou celkově snesitelné a realizaci záměru lze akceptovat. Při dálkových pohledech se budou nadále významně uplatňovat stávající dominantní typické znaky – rozsáhlé plošiny s nevýraznými horizonty, výrazné prvky technické infrastruktury (vedení velmi vysokého napětí 400 kV se stožáry 42 m vysokými, silnice) a další technické dominanty (rozsáhlé areály zemědělských závodů, věže kostelů /Melč/ s pozitivní hodnotou). Větrné elektrárny přímo nezasáhnou žádné zvláště chráněné území, soustavu Natura 2000, významný krajinný prvek, ÚSES ani přírodní park. Zasáhnou ale do harmonických vztahů v krajině, neboť do území vnesou další strukturně cizorodý technický objekt s výrazným vertikálním rozměrem. Vzhledem k umístění v zemědělsky intenzivně využívané krajině s některými technickými prvky, nebude zasažení harmonického měřítka současného stavu zcela nepřijatelné. Jedná se o stavbu s omezenou životností, kterou lze bez následků pro krajinu nebo životní prostředí odstranit.  

Přeshraniční vlivy 
Záměr nebude mít žádné přeshraniční vlivy.

Vliv na veřejné zdraví – hluková zátěž
Dle posudkáře provoz větrných elektráren nebude představovat zvýšené zdravotní riziko pro obyvatele dotčeného území. Vliv větrných elektráren na veřejné zdraví je reprezentován především hlukem, který zařízení za chodu vydává. Dle vypracované hlukové studie nebude v zastavěných  územích okolních obcí hluk převyšovat stanovené limity. Neočekává se ani negativní vliv v podobě působení stroboskopického efektu či vibrací. Narušení pohody obyvatel lze dočasně očekávat pouze v době výstavby parku.

2.	Hodnocení technického řešení záměru s ohledem na dosažený stupeň poznání, pokud jde o znečišťování životního prostředí 
Technické řešení záměru z hlediska vlastních větrných elektráren, podzemního kabelového rozvodu a připojení větrného parku do distribuční sítě 110 kV a sítě komunikací je pro potřeby posouzení vlivů na životní prostředí a veřejné zdraví v dokumentaci dostatečně popsáno. Konečné rozhodnutí o variantních řešeních (kabelová vedení a komunikace) a detaily řešení se s ohledem na požadavky vyplývající z příslušných právních předpisů  budou řešit v rámci další přípravy záměru pro následná správní řízení k povolení posuzovaného záměru. 
Typ elektrárny od dánské firmy Vestas Wind Systems A/S, který byl zvolen v záměru, prakticky představuje naplnění požadavku na využívání nejlepších dostupných technik.
 
3.	Návrh opatření k prevenci, vyloučení, snížení, popřípadě kompenzaci nepříznivých vlivů záměru na životní prostředí včetně povinností a podmínek pro sledování a rozbor vlivů na životní prostředí 
Příslušná opatření k prevenci, vyloučení, snížení, popřípadě kompenzaci nepříznivých vlivů záměru na životní prostředí a obyvatelstvo vycházející z procesu posuzování vlivů na životní prostředí byla navržena zejména v dokumentaci a doplněna v posudku dle uvedeného zákona, na základě vyhodnocení, doručených vyjádření dotčených územně samosprávných celků, dotčených správních úřadů a vyjádření veřejnosti a jsou specifikována níže jako podmínky stanoviska v kapitole III. bodu 6. „Stanovisko příslušného úřadu z hlediska přijatelnosti vlivů záměru na životní prostředí s uvedením podmínek pro realizaci záměru, popřípadě zdůvodnění nepřijatelnosti záměru”.

4.	Pořadí variant (pokud byly předloženy) z hlediska vlivů na životní prostředí 
Záměr „Větrný park Moravice – Melč“ byl během své dosavadní přípravy několikrát pozměněn, což je při projektové činnosti běžné a postupné upřesňování umístění a provedení stavby nelze považovat za jednotlivé varianty záměru. Místo původních 7 větrných elektráren je ve finálním návrhu počítáno s 6 stroji, původní typ VESTAS V90 – 3,0 MW byl nahrazen typem VESTAS V90 – 2,0 MW. Změny byly provedeny z důvodu zmírnění potencionálních negativních vlivů na životní prostředí. Omezena byla zejména předpokládaná hlučnost větrného parku i negativní vliv na krajinný ráz. Podzemní kabelové vedení, které bude napojeno na rozvodnu v Horních Životicích bylo předloženo ve dvou variantách. Obě dvě varinty jsou akceptovatelné.

5.	Vypořádání vyjádření k dokumentaci (oznámení) a k posudku

Vypořádání vyjádření k oznámení

V rámci předkládaného záměru obdržel příslušný úřad ve fázi oznámení záměru celkem 5 vyjádření dotčených územně samosprávných celků a správních úřadů a žádné vyjádření veřejnosti. Požadavky 
a připomínky obsažené ve vyjádřeních byly vyhodnoceny a vypořádány v závěru zjišťovacího řízení záměru č.j. MSK 123730/2007, ze dne 08.08.2007 a v dokumentaci vlivů záměru „Větrný park Moravice – Melč“ na životní prostředí (Ing. Vladimír Rimmel, Ostrava, únor 2008).

Vypořádání vyjádření k dokumentaci 
K dokumentaci bylo doručeno 6 vyjádření dotčených územně samosprávných celků a dotčených správních úřadů a žádné vyjádření veřejnosti. 
Požadavky a připomínky obsažené v doručených vyjádřeních byly vyhodnoceny a vypořádány v posudku. 

Vypořádání vyjádření k posudku a připomínky vznesené na veřejném projednání

K posudku byla doručena 3 vyjádření dotčených územně samosprávných celků a dotčených správních úřadů a připomínky veřejnosti vznesené na veřejném projednání byly na veřejném projednání vypořádány a jsou podkladem pro vydání stanoviska. Vypořádání připomínek veřejnosti z veřejného projednání jsou vypořádány v zápise z veřejného projednání.
Jednotlivá vyjádření k posudku jsou součástí stanoviska jako jeho příloha.

Vypořádání připomínek v obdržených vyjádřeních k posudku:

Vyjádření České inspekce životního prostředí, Oblastní inspektorát Ostrava:

Připomínka	Vypořádání	
Uvažovanou stavbou se rozhodně a výrazně změní krajinný ráz a nelze oponovat její akceptovatelnost tím, že stavba bude pouze dočasná.	Krajinný ráz bude výstavbou větrných elektráren bezesporu ovlivněn. Hodnocení závažnosti vlivů na krajinu je vždy do jisté míry závislé na postojích posuzovatele, zejména na jeho vztahu k dotčené krajině a vztahu k obnovitelným zdrojům energie a technice jako takové. Že lze větrné elektrárny v krajině vidět, neznamená, že krajinu ničí. Harmonická krajina je vždy založena na rovnováze lidského působení a přírody, dle zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny je krajina tvořena souborem propojených ekosystémů a civilizačními prvky.
Ohledně vydání povolení ke stavbě z hlediska krajinného rázu je kompetentní obec s rozšířenou působností, tj. Vítkov.
Dočasnost stavby (25 let) byla v dokumentaci zdůrazněna, jelikož se jedná ve vztahu ke krajině o významnou skutečnost. Krátká životnost je významnou předností oproti jiným stavbám v krajině (silnice, dálnice, nadzemní elektrovody, přehrady apod.), které mají na krajinný ráz větší negativní vliv.	
Možnosti realizace kompenzačních opatření jsou dle oznamovatele velmi omezené a dle inspekce také zcela nekonkrétní a v budoucnu nekontrolovatelné.	V posudku je navrženo, že “pro kompenzaci možného negativního vlivu větrných elektráren na křepelku polní a další druhy budou neudržované travnaté plochy v okolí záměru koseny vhodným způsobem. Bude vysazena nová keřová vegetace zabraňující erozi a vytvářející vhodný biotop pro živočichy“, “způsob zabezpečení těchto kompenzačních opatření včetně způsobu následné péče bude projednán s orgánem ochrany přírody nejpozději v rámci územního řízení“. Vytváření nových přirozených biotopů je standardním kompenzačním opatřením při budování větrných elektráren. 	
Stavba není pro inspekci také akceptovatelná i vzhledem k výskytu řady zvlášť chráněných druhů obratlovců. Tvrzení, že „přes nejpřísnější hledisko predikce kolizí je však možné říci, že míra dotčení se pohybuje u všech druhů v rozsahu, jenž je zcela bezproblémově srovnatelný s mírou jejich ohrožení při nebezpečích, kterým jsou tyto druhy běžně vystaveny při současném stavu území“ je spekulativní. Každá další stavba, zvláště typu větrných elektráren toto nebezpečí kolice, rušení živočichů v jejich přirozeném prostředí zvyšuje a je dalším negativním kumulujícím se prvkem v krajině.	Dle posudkáře zjištění výskytu zvláště chráněných živočichů v místě stavby ještě neznamená, že bude škodlivě zasahováno do jejich přirozeného vývoje, že budou chytáni, rušeni, zraňováni, usmrcováni, že budou sbírány, ničeny, poškozovány a přemísťovány jejich vývojová stádia a jejich sídla. Vlivy větrného parku na živočichy nelze hodnotit obecně, nejsou známy všeobecně platné principy a zákonitosti. Konkrétní vlivy lze stanovit až po důkladném rozboru podmínek v konkrétní lokalitě. Z tohoto důvodu byla vypracována autorizovanou osobou odborná studie, který vycházela z dlouhodobých pozorování přímo v místě stavby a nejbližším okolí. Závěry studie stavbu nevylučují (při splnění určitých podmínek).	
ČIŽP nesouhlasí s realizací záměru i vzhledem kumulace obdobných záměrů v dané lokalitě. V komentáři se připouští, že výstavbou řady větrných elektráren se jejich negativní vlivy mohou kumulovat, ale konkrétní údaje v souvislosti s realizací záměru scházejí.

	V blízkosti větrného parku (VP) Moravice – Melč jsou známy záměry VP Nové Lublice, VP Bílčice, VP Červený kopec, Rejchartice, VP Leskovec, VP Bratříkovice, VP Křišťanovice a VP Čabová. Z mapové přílohy č. 13 v dokumentaci je zřejmé, že ke kumulaci bude docházet především s VP Bílčice, méně pak s VP Červený kopec, Rejchartice a VP Křišťanovice. Přesto, že se VP Nové Lublice nachází cca 5,5 km od VP Moravice – Melč, nedochází (díky konfiguraci terénu) k překrývání ploch silné viditelnosti.
O konkrétních projektech řady investorů (desítky větrných parků na území Moravskoslezského kraje) nejsou žádné oficiální informace (s výjimkou záměrů již oznámených dle zákona č. 100/2001 Sb.). Kumulaci negativních vlivů větrného parku nelze za těchto podmínek objektivně hodnotit.	
Inspekce má zato, že přínosy pro úzkou skupinu lidí větrného parku vzhledem, pro celou společnost, z důvodu výrazné změny krajinného rázu, nejsou přesvědčující.
	Nelze souhlasit, že změnu krajinného rázu nelze akceptovat proto, že přínosy z větrného parku bude mít úzká skupina lidí. V zákoně č. 23/1991 Sb., listina základních práv a svobod, který je součástí ústavního pořádku České republiky, je ve čl. 26 odst. 1 zaručeno právo podnikat a provozovat jinou hospodářskou činnost. To znamená, že pokud jsou splněna všechna legislativní ustanovení (limity vztahující se k životnímu prostředí), je nutno pohlížet stejně na zařízení provozované státem, obcí nebo „úzkou skupinou lidí větrného parku“.	

6.	Stanovisko příslušného úřadu z hlediska přijatelnosti vlivů záměru na životní prostředí s uvedením podmínek pro realizaci záměru

Na základě oznámení záměru, dokumentace, posudku a k nim zaslaných vyjádření, připomínek z veřejného projednání, Krajský úřad Moravskoslezského kraje, odbor životního prostředí a zemědělství, podle ust. § 10 zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí), ve znění pozdějších předpisů, jako místně a věcně příslušný správní úřad podle ust. § 29 zákona č. 129/2000 Sb., o krajích  (krajské zřízení), ve znění pozdějších předpisů a dle ust. § 22 písm. a) zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí), ve znění pozdějších předpisů vydává 

souhlasné stanovisko

k záměru „Větrný park Moravice - Melč“, předložené oznamovatelem VENTUREAL s.r.o., Vídeňská 121, 619 00 Brno  s tím, že níže uvedené podmínky tohoto stanoviska budou respektovány a zahrnuty jako součást podmínek v návazných správních řízeních (viz § 10 odst. 4 zákona o posuzování vlivů na životní prostředí).
Správní úřad, který vydává rozhodnutí nebo opatření podle zvláštních právních předpisů, zahrne 
do svého rozhodnutí nebo opatření požadavky k ochraně životního prostředí uvedené ve stanovisku, nebo ve svém rozhodnutí, popřípadě uvede odůvodněné důvody, pro které tak neučinil nebo učinil jen zčásti.

PODMÍNKY SOUHLASNÉHO STANOVISKA

I.	Pro fázi přípravy záměru:
1.	Provést inženýrsko geologický průzkum s cílem ověřit základové poměry (únosnost podloží, hladina podzemní vody, její agresivita vůči betonu ap.).
2.	Zajistit maximální informovanost veřejnosti o přípravě záměru a zpracování strategie rozvoje turistiky v zájmovém území s využitím větrného parku. Spolupracovat s dotčenými obcemi.
3.	Uvést v dokumentaci pro územní rozhodnutí trasu elektrického vedení od větrného parku k rozvodně Horní Životice. Vedení bude navrženo jako kabelové podzemní.
4.	Doložit souhlas se zásahem do krajinného rázu podle zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. 
5.	Doložit závazné stanovisko k zásahu do významných krajinných prvků podle zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny.
6.	Doložit výjimky z ochranných podmínek zvláště chráněných druhů živočichů podle zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny.
7.	Doložit souhlas s  dočasným (trvalým) odnětím půdy ze ZPF podle zákona č. 334/1991 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu.
8.	Doložit povolení zřízení sjezdu na pozemní komunikaci, povolení provádění stavby (terénních úprav) v silničním ochranném pásmu.
9.	Zpracovat plán organizace výstavby, jehož součástí bude i soubor opatření k minimalizaci potenciálních nepříznivých vlivů na životní prostředí, veřejné zdraví a pohodu obyvatelstva.
10.	Zajistit vypracování provozních a bezpečnostních předpisů souvisejících s realizací stavby a provozem zařízení.
11.	Provést autorizované měření hlučnosti v dotčených obytných částech obcí před zahájením výstavby větrných elektráren a jeho opakování po zahájení provozu, s cílem doložit přípustnost změny hlukového klimatu lokality.

II.	Pro fázi výstavby: 
1.	Realizaci stavby (případné zásahy do porostů dřevin a půdního krytu) provádět mimo hnízdní období (před začátkem dubna nebo po polovině srpna). 
2.	Minimalizovat případné kácení dřevin při pokládání kabelů a úpravách cest; ochrana okolních porostů; při výkopových pracích dbát na minimální zábor půdy kolem výkopu; provádění případné likvidace nelesních dřevin v době vegetačního klidu - říjnu až březnu.
3.	Zajistit odborný stavební dozor zastupující zájmy ochrany přírody v dohodě s příslušným orgánem ochrany přírody.
4.	Zajistit důslednou rekultivaci všech ploch dotčených výstavbou v rámci provádění konečných úprav terénu z důvodu prevence ruderalizace území.
5.	Instalovat denní a noční výstražné letecké překážkové značení dle požadavků Úřadu pro civilní letectví respektujícího požadavky ochrany přírody a krajiny (stínění světel ze stran, přerušované bílé nebo červené světlo, s co nejmenší intenzitou a frekvencí záblesků, vyloučení stálého nebo rychle pulzujícího červeného světla). 
6.	Minimalizovat možnost pobývání a hnízdění ptáků na zařízeních větrných elektráren konstrukčním řešením tubusu i strojovny.
7.	Provádět monitoring vlivu výstavby větrného parku na faunu, zejména na ptáky a netopýry včetně jednorázového průzkumu dotčených ploch bezprostředně před zahájením stavebních prací. 
8.	Začlenit větrné elektrárny do krajiny vhodnou volbou jejich barevného řešení (nejlépe matnou šedou barvou na sloupech i rotoru).
9.	Vyloučit umisťování reklam a s elektrárnami nesouvisejících zařízení na stožárech.
10.	Neumisťovat stavby související s větrným parkem do volné krajiny. Případné záměry na vybudování souvisejících staveb (např. informační centra) umístit do intravilánu obce. Stavby větrných elektráren neoplocovat.
11.	Vysadit krajinnou zeleň zohledňující výhledy na větrný park z pohledových míst. 
12.	Trasování kabelového vedení podél komunikací provádět výhradně na odvrácené straně cesty od biologicky hodnotnějšího území.
13.	Případné rozšíření stávajících polních cest provádět vždy jen podél jedné strany komunikace z důvodu omezení narušení stávající zeleně.
14.	Při stavbě snížit hlučnost vhodným rozmístěním mechanizace a zařízení na staveništích, optimálním časovým nasazením strojů a kontrolou technického stavu strojů a mechanizace.
15.	Zamezit kontaminaci půdy a povrchové a podzemní vody na plochách stavenišť při stání, případných drobných opravách techniky. Vyloučit mytí stavebních strojů a mechanizmů na staveništi. Omezit parkování mechanizmů na staveništi, instalovat záchytné nádoby na úkapy.
16.	Neprodleně provést adekvátní sanační práce v případě úniku ropných látek nebo jiných látek, které mohou ovlivnit jakost povrchových nebo podzemních vod.
17.	Zamezit zhoršení odtokových poměrů a výskyt erozních jevů v rámci výstavby zařízení větrných elektráren a zejména obslužných komunikací. 
18.	Zamezit znečišťování ovzduší z přepravovaných stavebních materiálů a surovin, jež vykazují sklony k prášení, řádným zakrytím. Zvlhčovat povrch staveniště a příjezdových komunikací v případě potřeby pro zamezit prášení při přejezdech strojů, zařízení a dopravních prostředků. Eliminace sekundární prašnosti, omezení skladování prašných materiálů a zřizování mezideponií.
19.	Nakládat s odpady dle zákona č. 185/2001 Sb., o odpadech (stanovení konkrétních míst a nádob na tříděný odpad a systému sběru, třídění a soustřeďování odpadů, vedení evidence, přednostní využívání odpadů před jejich odstraňováním, zneškodnění nebezpečných odpadů akreditovanou firmou). Separace odpadů ve smyslu Metodického pokynu odboru odpadů MŽP k nakládání s odpady ze stavební výroby a s odpady z rekonstrukcí a odstraňování staveb.
20.	Provést skrývky ornice na plochách záboru zemědělské půdy a její uložení pro pozdější využití v rámci terénních úprav po dokončení stavby nebo rekultivaci území po ukončení životnosti větrného parku. Minimalizovat pohyb techniky po nezpevněných cestách a jeho vyloučení za nepříznivých atmosférických podmínek.
21.	Instalovat výstražné tabule s upozorněním na možné nebezpečí úrazu odlétajícím ledem z  rotoru u cest v dostatečné vzdálenosti od větrného parku.
22.	Plnit organizační a technické opatření uvedené v plánu organizace výstavby s cílem minimalizovat potenciální nepříznivé vlivy na životní prostředí, veřejné zdraví a pohodu obyvatelstva a důsledně průběžně kontrolovat plnění příslušných opatření. 
23.	Stanovit zásady a podmínky veřejné kontroly při výstavbě větrného parku dotčenými obcemi.
24.	Založit zvláštní bankovní účet, na který budou provozovatelem po dobu životnosti větrného parku průběžně ukládány prostředky na jeho likvidaci po ukončení provozu. 

III.	Pro fázi provozu:
1.	Provádět následný ornitologický a chiropterologický průzkum s cílem zjistit případné migrační trasy a skutečné vlivy větrných elektráren na ptactvo a netopýry.
2.	Doložit měření hluku v chráněném venkovním prostoru staveb minimálně ve výpočtových kontrolních bodech dle hlukové studie, kterým bude prokazatelně potvrzeno nepřekročení hygienických limitů hluku v denní a noční době. Pro objektivizaci měření  bude provedeno i měření hluku pozadí, bude předložen doklad o tom, že měření a hodnocení hluku bylo provedeno v souladu s ustanovením § 19 nařízení vlády č. 148/2006 Sb. a bylo reprezentativní ve vztahu k provozu větrných elektráren (vztah hlučnosti k počtu otáček rotoru). Měření bude provedeno držitelem osvědčení o akreditaci nebo držitelem autorizace. Podle výsledků měření provést případnou úpravu provozního řádu větrného parku tak, aby bylo garantováno dodržení příslušných hygienických limitů.
3.	Zajistit údržbu zařízení v perfektním stavu (pravidelné nátěry povrchu, zachování  hladkých linií stavby bez dodatečných instalací nesouvisejících zařízení a reklam pro propagační účely). 
4.	Zabezpečit dlouhodobé monitorování hlukové zátěže s orientací na objektivní posouzení hlukové zátěže v obytné zástavbě; seznamování dotčené obce a jejím prostřednictvím občanů s výsledky.   
5.	Předcházet mimořádným a nestandardním provozním stavům pravidelnou kontrolou technologických a konstrukčních parametrů větrných elektráren a jejich bezpečnostních prvků (objektů proti zásahu bleskem, denního a nočního výstražného leteckého překážkového značení). 
6.	Stanovit zásady a podmínky veřejné kontroly provozu větrného parku dotčenými obcemi.   
7.	Provádět osvětovou činnost a informování veřejnosti o provozu větrného parku a využívání energie větru formou prohlídek a přednášek. Využití větrného parku pro turistiku (přeložení cyklotrasy, turistické značené cesty). 
8.	Při nadlimitní hlučnosti provést úpravu režimu provozu větrných elektráren nebo realizovat protihluková opatření, tak aby byly splněny hygienické limity.
9.	Provádět pravidelné kontroly technického stavu, údržbu a bezodkladnou realizaci oprav.

IV.	Pro fázi po ukončení provozu:
1.	Likvidace a demontáž zařízení bude provedena v souladu s platnou právní úpravou o odpadech s předností materiálového využití vzniklého odpadu z amortizované technologie větrných elektráren i stavebního odpadu.
2.	Po ukončení stavby budou plochy v okolí stavby  rekultivovány  a  terén neodkladně upraven v travnatých plochách dle normy ČSN DIN 18 917 (zakládání trávníků). Zbývající plochy budou uvedeny do původního stavu.

V.	Kompenzační opatření
1.	Pro kompenzaci možného negativního vlivu větrných elektráren na křepelku polní a další druhy budou neudržované travnaté plochy v okolí záměru koseny vhodným způsobem. Bude vysazena nová keřová vegetace zabraňující erozi a vytvářející vhodný biotop pro živočichy. Způsob zabezpečení těchto kompenzačního opatření včetně způsobu následné péče bude projednán s orgánem ochrany přírody nejpozději v rámci územního řízení. 
2.	Provést výsadbu nové krajinné zeleně v okolí větrného parku a podél cest s ohledem na místa pohledů.

Toto stanovisko není rozhodnutím podle zákona č. 500/2004 Sb., správní řád a nenahrazuje vyjádření dotčených správních úřadů ani příslušná povolení nebo opatření podle zvláštních předpisů. Správní úřad, který vydává rozhodnutí nebo opatření podle zvláštních právních předpisů, zahrne do svého rozhodnutí nebo opatření požadavky k ochraně životního prostředí uvedené ve stanovisku, nebo ve svém rozhodnutí, popřípadě opatření uvede důvody, pro které tak neučinil nebo učinil jen zčásti.

Platnost tohoto stanoviska je 2 roky ode dne jeho vydání s tím, že jeho platnost může být na žádost oznamovatele záměru prodloužena v souladu s ustanovením § 10 odst. 3 zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí), ve znění pozdějších předpisů. 

Ing. Milan Machač
vedoucí oddělení
hodnocení vlivů na životní prostředí a lesního hospodářství

Příloha
•	vyjádření České inspekce životního prostředí, oblastního inspektorátu Ostrava, 
č.j. ČIŽP/49/IPP/0804041.005/08/VHK, ze dne 16.7.2008,
•	vyjádření Krajské hygienické stanice Moravskoslezského kraje se sídlem v Ostravě,
č.j. HOK/OV-1724/215.1.2/08, ze dne 2.7.2008,
•	vyjádření Obce Melč, č.j. 395/2008, ze dne 28.7.2008.