Pentanizace vypěňovny IREM
v areálu Frigera Kolín

Oznámení k posouzení vlivů na životní prostředí podle postupu uvedeného v  zákoně č. 100/ 2001 Sb. 
dle příl. č. 3

Zpracoval:   Ing. Petr Adamec 

   Obsah 
Část A. Údaje o oznamovateli	3	
Část B. Údaje o záměru	3	
B.I. Základní údaje	3	
B.II. Údaje o vstupech 	8	
B.II.1. Půda 	8	
B.II.2. Voda 	8	
B.II.3. Surovinové a energetické zdroje 	8	
B.II.4 Nároky na dopravu a ostatní inženýrskou infrastrukturu	9	
B.III. Údaje o výstupech 	9	
B.III.1. Ovzduší	9	
B.III.2. Odpadní vody 	10	
B.III.3. Odpady 	10	
B.III.4. Zdroje hluku, vibrací	11	
B.III.5. Možná rizika havárií	11	
Část C. Údaje o stavu životního prostředí v dotčeném území	13	
C.1. Výčet nejzávažnějších environmentálních charakteristik	13	
      C.2. Stručná charakteristika složek ŽP v území, které budou 
             pravděpodobně významně ovlivněny	14	
Část D. Údaje o vlivech záměru na obyvatelstvo a na životní prostředí		21	
D.1. Hluk	22	
D.2. Ovzduší	22	
       D.3. Narušení faktorů pohody	23	
       D.4. Sociální a ekonomické důsledky	23	
D.5. Opatření k prevenci, vyloučení, snížení a kompenzaci nepříznivých vlivů	23	
D.6. Charakteristika nedostatků ve znalostech a neurčitostí	23	
		
Část E. Porovnání variant řešení záměru	24	
		
Část F. Doplňující údaje	24	
		
Část G. Shrnutí netechnického charakteru	26	
		
Část H. Příloha - Vyjádření příslušného stavebního úřadu 	27	
Vyjádření krajského úřadu Středočeského kraje k vlivu záměru na evropsky významné lokality a ptačí oblasti.
		
1)  Příloha č. 1 – Zákres do mapy  		
2)  Příloha č. 2 – Fotodokumentace		
3)  Příloha č. 3 – Situace		
4)  Příloha č. 4 – Půdorys navrženého přístavku		
5)	Příloha č. 5 – Bezpečnostní listy  
6)	Příloha č. 6 – Vyjádření ministerstva životního prostředí		
1. ČÁst A – údaje  o Oznamovateli
1. Obchodní firma:    Ing. Arch. Milan Heller 
Na základě plné moci budoucího provozovatele Ingersoll- Rand Equipment Manufacturing

2.  IČO:		46375279

3.  Sídlo firmy:    K dílnám 684, 280 02 Kolín 

Oprávněný zástupce oznamovatele:  ing. arch.  Milan Heller 
Tel.:  +420 321 727 639
Mobil: +420 602437 820

ČÁst B – údaje  o záměru
I.  Základní údaje 
1. Název záměru:   Pentanizace vypěňovny IREM v areálu Frigera Kolín 

2. Kapacita záměru:  Součástí provozu IREM je výroba chladících vitrín, které jsou využívané do supermarketů k prodeji chlazených potravinářských výrobků. Maximální možná kapacita výroby je v současné době 12 000 ks ročně, skutečná kapacita výroba cca 8000 ks ročně.  Jednou z fází výroby je vypěňování – nástřik pěny, která po vytvrzení tvoří tepelnou izolaci vitrín (analogická pěna tvoří tepelnou izolaci ve stěnách  lednic).

		            Stávající spotřeby látek- isokyanát    165 t/rok
						  polyol + freon 115 t/rok
Odhad spotřeby látek novou technologií- isokyanát    165 t/rok
						       		    polyol       105 t/rok
						        		    pentan        10 t/rok
			Z hlediska kapacity výroby se nepředpokládá tedy žádná změna, nedojde k nárůstu spotřeby látek. Jedná se tedy  pouze o změnu technologie výroby tepelné izolace chladících vitrín, současná freonová technologie bude nahrazena moderní bezfreonovou technologií firmy Canon, která využívá místo dosavadního freonu 134 (směs freonů, která není škodlivá vůči ozonové vrstvě) látku pentan.
3.  Umístění záměru: 	Kraj středočeský,  katastrální úřad Kolín (ppč. 3652). Výrobní hala je umístěna na předměstí města Kolín v bývalém areálu podniku FRIGERA ve staré stávající výrobní hale firmy INGERSOLL RAND. 

4. Charakter záměru a možnost kumulace jeho vlivů s jinými záměry : 
Záměr spočívá ve změně současné technologie vypěňování tepelné izolace při výrobě chladících vitrín s využitím moderní bezfreonové technologie firmy Canon.  Navržená změna tedy spočívá v nahrazení stávající freonové technologie bezfreonovou (resp. freonu 134 pentanem, který se ale nedodává již smíšený s polyolem jako u freonu 134, ale zvlášť a mísí se až při výrobě). 
Vliv záměru na okolní životní prostředí (vliv hluku a emisí v souvislosti s dopravou, produkce odpadů a produkce odpadních vod) nebude změněn oproti stávajícímu stavu. 
Ani z hlediska možnosti kumulace vlivů záměru s jinými vlivy okolních aktivit nedojde ke změně současného stavu.
Zvolené dispoziční umístění malého přístavku (7 x 3 m)  je vhodné svým umístěním- napojením na stávající výrobní halu tepelných izolací pro chladící skříně, komunikační dostupností, napojením na  inženýrské sítě a technickým zázemím stávajícího areálu. 
 Nově navržená technologie bude využívat pentanu, tedy látky, která  podléhá režimu podle zákona č. 356/2003 Sb.  Bude se však využívat jen v malém množství – spotřeba 10 t ročně, skladované množství 2 kontejnery po 1 m3, do  1 t v kontejneru. Chemických látek a přípravků, které režimu podle  tohoto zákona podléhají, bude natolik malé množství a tak málo nebezpečných kategorií, že zákon  č. 356/2003 Sb. pro tento případ souhlas k provozu podle posouzení příslušných pracovníků Krajského úřadu Středočeský kraj nepožaduje. V další fázi projekční přípravy budou splněny požadavky zákona  č. 356/2003 Sb.  (oznámení a pod.). 

5. Zdůvodnění potřeby záměru a jeho umístění, včetně přehledu zvažovaných variant: 
Záměr spočívá ve změně technologie výroby tepelných izolací chladících skříní a ve výstavbě malého  přístavku pro oddělení skladování pentanu a jeho mísení s polyolem z důvodu zajištění bezpečnosti provozu výroby.
Z důvodů požadavků odběratelů chce výrobce stávající freonovou technologii nahradit moderní bezfreonovou  technologií firmy CANON, která využívá látku pentan. Jde o moderní technologii dosud v České republice nevyužívanou.   
Potřeba tohoto záměru je pro činnost odběratele nesporná. Realizace záměru umožní výrobci obstát na trhu, který je stále více orientován na výrobky splňující náročná kriteria z hlediska životního prostředí.
Varianty řešení v této fázi nebyly zvažovány. 
Vzhledem k tomu, že celý areál je situován daleko od obytné zástavby, jsou vytvořeny podmínky pro minimalizaci vlivů na okolí. 
	K umístění záměru do dané lokality vedly investora zejména tyto důvody:
1	Soulad záměru se stávajícím využitím výrobní haly tepelných izolací
2	Výhodná dopravní dostupnost z hlediska dopravy surovin i produktů.
3	Z hlediska životního prostředí vhodné rozptylové podmínky a dopravní obslužnost, umístění v průmyslovém areálu. 
Z hlediska variant jde o umístění vhodnější než v jiných lokalitách. 

6. Stručný popis  technického a technologického řešení
Záměr instalace této technologie představuje instalaci 2 výměnných tanků pro pentan po 1 m3  do malého nově navrženého přístavku (cca 3 x 7 m). Dále mísící zařízení a propojovací potrubí  do vypěňovacího zařízení, kde se provádí vlastní nástřik pěny do vitrín. Látky pentan a polyol jsou smíchány v novém mísícím zařízení (tank na polyol bude pravděpodobně použit stávající), dvouvrstvou trubkou vedeny do provozu vstřikování, kde ve vypěňovacím zařízení je směs dále smísena s izokyanátem a dávkována vstřikovacími hlavami do vitrín. 
Pentan je při vypěňování navázán na pěnu a nedochází k žádnému úniku do ovzduší na rozdíl od stávající látky freon 134, která se po navázání v pěně postupně v průběhu několika let uvolňuje. 
Celková běžná roční spotřeba pentanu je cca 10 m3 (dle množství produkce), hypotetická maximální možná cca 16 m3 (maximální teoreticky možná kapacita výroby), množství stávající látky freonu 134 je stejné (je ovšem v současné době do závodu dodáván již smísený s polyolem).  

Proces vypěňování slouží k vyplnění dutiny korpusu chladicích a mrazicích vitrín do supermarketů. Do celého procesu budou v nové technologii tři komponenty – pentan, isokyanát a polyol. Nejprve se mísí pentan s polyolem v zařízení nazývaném “pre-mixing machine“. Toto zařízení bude umístěno ve speciálním přístavku vně výrobní haly. Přístavek bude rozdělen na tři části. 
V první budou uloženy 2 kontejnery s pentanem (1 kontejner = 1 m3). 
Druhá část přístavku bude v nevýbušném provedení a bude zde tank pro přečerpání pentanu z kontejneru a vlastní mixovací zařízení. Tato část bude opatřena čidly detekující únik pentanu a ventilací příslušného výkonu. 
V třetí části přístavku bude umístěn tank s polyolem, podávací čerpadlo polyolu, veškeré elektrické rozvaděče a ovládací panely. Tato část přístavku nebude v nevýbušném provedení.

Z tohoto přístavku bude směs polyolu s pentanem vedena v dvouplášťovém potrubí do výrobní haly. Ve výrobní hale bude umístěno zařízení pro přípravu, temperaci a dávkování  isokyanátu s již předpřipravenou směsí  polyolu a pentanu. Toto bude zajišťovat zařízení nazývané “ mixing machine“. Isokyanát bude dodáván v ABC kontejneru od firmy DOW.

Z mixovacího zařízení  “mixing machine“ bude soustavou potrubí veden odděleně isokyanát a směs polyolu s  pentanem. K jejich smísení dojde při tlaku 160 bar ve vstřikovací hlavě při vlastním vstříknutí do dutiny korpusu.
Celkem budou instalovány tři mixovací hlavy. Dvě budou zavěšeny na balancérech umístěných na vyvýšeném pojezdovém vedení. Třetí mixovací hlava bude umístěna na otočném rameni.

Vlastní vypěňovaný korpus je před vypěněním uzavřen ve vyhřívané formě (40°C), kde docházi po vstříknutí pěny k růstu a vytvrdnutí (15 minut). Po vytvrdnutí je forma otevřena a vypěněný korpus vyjmut.

Odhad roční spotřeby látek:

Isokyanát	165 tun/rok
Polyol		105 tun/rok
Pentan		 10 tun/rok
Maximální jednorázové množství vstříknuté pěny je 30 kg.

Tlak v rozvodu polyolu s pentanem a isokyanatu mezi mixovacím zařízením a vstřikovací hlavou:

Cirkulaci “na prázdno“  	 8 bar.
Vstřikování do formy 	 160 bar.

Látky jsou temperovány na 20°C.

Směšovací poměr:

Polyol / Pentan = 10 / 1
Isok / Polyol+Pentan = 1,43 / 1

Navržená změna tedy spočívá v nahrazení freonu 134 pentanem, který se ale nedodává již smíšený s polyolem jako u freonu 134, ale zvlášť a mísí se až při výrobě. 
Pentan je při vypěňování navázán na pěnu a nedochází k žádnému úniku do ovzduší na rozdíl od stávající látky freon 134, která se po navázání v pěně postupně v průběhu několika let uvolňuje. 
Celková běžná roční spotřeba pentanu je cca 10 m3, hypotetická maximální možná cca 16 m3, množství stávající látky freonu 134 je stejné (je ovšem v současné době do závodu dodáván již smísený s polyolem).  

El. energie 
    	–spotřeba energie  cca 50 kW hod za rok
	
Stav  pracovníků zůstane nezměněn.  

7. Předpokládané termíny realizace 	

Předpokládá se realizace v průběhu roku 2007.

8. Výčet dotčených územně samosprávných celků : 
Umístěním a provozem výroby tepelných izolací chladících a mrazících skříní dojde k ovlivnění bezprostředního okolí – průmyslová zóna obce Kolín. 

9.  Výčet navazujících rozhodnutí podle § 10 odst.4 a správních úřadů, které budou tato rozhodnutí vydávat:
Hlavním navazujícím rozhodnutím bude stavební povolení příslušného stavebního úřadu, dále kolaudační rozhodnutí.  

10. Zařazení záměru do příslušné kategorie zákona č. 100/2001 Sb.ve znění zákona č. 94/2004 Sb.
Provozovatel požádal MŽP, jako ústředí správní úřad z hlediska zákona č. 100/2001 Sb. o  závazný výklad,  zda záměr podléhá režimu podle zákona č. 100/2001 Sb. pl. znění a laskavé doporučení dalšího postupu.  Ústřední správní úřad  rozhodl (č.j. 18357/ENV/07 ze dne 20.3.2007), že  záměr splňuje dikci bodu 7.1 kat. II., přílohy č.1 k zákonu č. 100/2001 Sb. pl. znění a záměr je nutno posoudit.   Jde tedy o výrobu nebo zpracování polymerů a syntetických kaučuků, výrobu s zpracování výrobků na bázi elastomerů s kapacitou nad 100 t/rok.  Příslušným orgánem pro zjišťovací řízení je v tomto případě Ministerstvo životního prostředí.

II. Údaje  o vstupech

1. Půda
Stávající výrobní hala je situována na  předměstí města Kolín v bývalém areálu podniku FRIGERA. K hale je plánována malá přístavba (cca 3 x 7 m)- viz foto v příl. Přístavba je na ploše zpevněné.
Pro dané účely se jedná o přizpůsobení stávajícího objektu na půdě, která byla vyjmuta ze ZPF před jeho výstavbou. Pro realizaci projektu není nutný žádný další zábor půdy. 

b) dočasný zábor
Podle současných znalostí a organizace výstavby nebude dočasný zábor půdy nutný

Chráněná území
Řešená plocha nespadá do zvláště chráněného území ve smyslu § 12, 13, 14 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. V území dotčeném výstavbou záměru se nevyskytují ani žádné významné krajinné prvky.
Zájmové území záměru není součástí žádného CHLÚ (dle zák. 44/1998 Sb.). Není  součástí památkově chráněného území. 

2. Voda

Ochranná pásma
V dotčeném území se nevyskytuje pásmo hygienické ochrany vodního zdroje.  Nevyskytují se zde ochranná pásma přírodních minerálních vod (dle zák. č. 86/1992 Sb.) ani ochranná pásma zvláště chráněných území dle zák. č. 114/1992 Sb. 
Realizací navrženého záměru nebude dotčeno žádné jiné ochranné pásmo přírodní složky životního prostředí. 

Odběr a  spotřeba  vody
Záměr vyžaduje pouze minimální odběr vody pro sociální účely. Nedojde však vzhledem k zachování stávajícího počtu zaměstnanců k nárůstu spotřeby vody. Zdrojem veškeré potřebné vody budou areálové vodovody. 

3. Surovinové a energetické zdroje
Suroviny
Výroba tepelných izolací chladících skříní bude vyžadovat následující surovinové vstupy:
Isokyanát	165 tun/rok
Polyol		105 tun/rok
Pentan		 10 tun/rok

Elektrická energie
Spotřeba energie  cca 50 kW hod za rok. 

Teplo
Vytápění přístavku je zajištěno stávající.  	 
Záměr nevyžaduje  přívody dalších energií.

4. Nároky na dopravní infrastrukturu
Záměr nepředstavuje výraznou změnu z hlediska dopravní obsluhy. Předpokládá se, že nedojde k nárůstu množství vstupních surovin, záměr pouze nahrazuje chemickou látku za jinou. 

Nároky na jinou infrastrukturu
Navržený záměr nepřinese jiné nároky na infrastrukturu.

III.   Údaje o výstupech
1. Ovzduší
Bodové zdroje
Veškeré chemické látky a přípravky budou skladovány v nepropustných přepravních obalech (splňující požadavky ADR), z tohoto zdroje nebude docházet k žádnému úniku chemických látek do ovzduší.  Intenzívní větrání přístavku není určeno k vypouštění škodlivin do ovzduší, jde o preventivní bezpečnostní opatření kdy v případě netěsnosti v potrubí by při potenciálním úniku pentanu nemohla vzniknout nebezpečná situace. Jak již bylo zmíněno, tlak v potrubí je monitorován, v případě poklesu tlaku (potenciální vznik netěsnosti) dochází automaticky k uzavření tlakových nádob a zastavení linky. 
Tedy lze říci, že v běžném provozu je únik do ovzduší vyloučen, současně možnost havarijního úniku je snížena na minimum. 

Z hlediska dlouhodobého dochází ke změně, stávající látka freon 134 z vyrobené pěny postupně pomalu vytěkává a v průběhu několika let tedy unikne z vyrobených chladících vitrín do ovzduší (cca 10 t ročně). Navržená nová pentanová technologie má výhodu v tom, že pentan je ve vyrobené pěně chemicky vázán a k tomuto vytěkávání nedochází. Tedy jde z hlediska ovzduší  o ekologický přínos. 

Liniové zdroje znečištění ovzduší
Liniové zdroje souvisí s dopravou surovin. Navržená změna technologie nebude mít za následek vznik nových liniových zdrojů.  Vzhledem k intenzitě stávající dopravy k dopravě vyměňovacích látek  (cca 1 kamion měsíčně) jde i tak  o zanedbatelnou intenzitu.   Jsou používány automobily splňující limity Euro III. a IV. 

Plošné zdroje znečištění ovzduší
Provozem navržené technologie  nevzniká žádný nový plošný zdroj znečištění ovzduší.

Rekapitulace emisí
Jak již bylo uvedeno výše, nová technologie nebude zdrojem emisí znečišťujících látek. 

2. Odpadní vody
Vzhledem k charakteru záměru budou provozem produkovány pouze splaškové odpadní vody z využívání sociálního zařízení  (WC, sprchy) a dešťové odpadní vody. Technologické odpadní vody z provozu budou produkovány pouze v malé míře, např. malé množství vody pro úklid  a  mytí  zařízení.
Vliv stavby na okolí je zde možno spatřovat především v produkci odpadních vod, změnou navrhované technologie a výstavbou malého přístavku však nedojde k navýšení stávající produkce odpadních vod.

Odpadní vody budou likvidovány jako doposud stávajícím vyhovujícím systémem - areálovým svodem. 

3. Odpady
Provozováním výpěňovny IREM s novou moderní technologií  nedochází k produkci nových druhů odpadů.  
Během  provozu navrženého skladu lze  předpokládat vznik následujících odpadů, kategorizovaných podle Vyhlášky MŽP 381/2001 Sb., kterou se vydává Katalog odpadů a stanoví další seznamy odpadů, a způsob nakládání s nimi. Lze konstatovat, že při  provozu skladu nebudou vznikat takové druhy a taková množství odpadů, která by nebylo možno bez problémů zneškodnit. 

Odpady vznikající v důsledku provozu navrženého skladu:

             Název odpadu
	Kód odpadu
	   Kategorie	  Vznik odpadu
      	Nakládání s odpadem	
Zářivky	20 01 21	N	   Údržba 	Smluvní likvidace	
Směsný komunální odpad	20 03 01	O	Zaměstnanci	Odvoz na skládku	
Uliční smetky	20 03 03	O	Úklid areálu	Odvoz na skládku	
							
Kromě uvedených odpadů nelze vyloučit i vznik jiných druhů odpadů, jejich množství,  pokud se vyskytnou, však budou nevýznamná. Tento odpad bude likvidován spolu s ostatními nebezpečnými odpady.
Nakládání s odpady bude provozovatel jako původce uvedených odpadů řešit ve spolupráci s oprávněnými příjemci odpadů. Přitom se bude řídit povinnostmi dle platné právní úpravy (zejména zákon č. 185/2001 Sb., o odpadech, a jeho prováděcí vyhlášky).  Zejména se bude jednat o vedení evidence odpadů, o nakládání s nebezpečnými odpady a plnění dalších povinností. 
 Při nakládání s odpady budou dodržena ustanovení a požadavky zákona č. 185/2001 o odpadech. 

4. Hluk
Provozováním nové technologie výpěňovny IREM  nedochází k výstavbě a provozu nových zdrojů hluku, kromě ventilátorů malého přístavku
Zdrojem hluku ve venkovním prostoru bude nově instalovaný ventilátor.  
Ekvivalentní hladina tohoto  zdroje hluku 2 m od zdroje je:
Ventilátor do          			75 dB(A) 
Areál je dostatečně vzdálen od okolní obytné zástavby (min. 600 m). 
Vliv na okolní hlukovou situaci předkládaného záměru je tedy zanedbatelný. 

5. Rizika havárií vzhledem k navrženému použití látek a technologií
Prakticky jediným možným zdrojem havarijních stavů při provozu skladu  je požár objektu. Při vzniku požáru nelze vyloučit únik toxických a dalších nebezpečných látek. Specifikovat konkrétní druhy těchto látek však není reálné. Jejich vznik bude záviset na  stupni a ohnisku požáru, dokonalosti spalování a v neposlední řadě i na možných reakcích mezi jednotlivými odpady při jejich smísení nebo hoření.
V projektu stavby byla této problematice věnována maximální pozornost. Protipožární zabezpečení objektu je navrženo v souladu se stávajícími předpisy. Postup při vzniku požáru bude podrobně stanoven ve schváleném požárním řádu. 
Nutnou podmínkou pro zajištění bezpečného provozu je striktní dodržování provozního řádu, pracovních instrukcí, požárního řádu a havarijního plánu a pravidelná školení pracovníků. O provedených školeních musí být vedeny prokazatelné záznamy. Další preventivní opatření nejsou touto dokumentací požadována.

Nebezpečné chemické látky a přípravky
Při provozu výrobní haly s novou moderní technologií vypěňování korpusu chladících a mrazících vitrín do supermarketů bude používána oproti stávajícímu stavu nebezpečná chemická látka ve smyslu zákona č. 356/2003 Sb. pl. znění  pentan - výbušná (namísto v současné době užívaného freonu 134) a to jen v minimální míře (jedná se o cca 10 t/rok). 
Do celého procesu vstupují tři komponenty – pentan, isokyanát a polyol. Nejprve se bude mísit  pentan s polyolem. Z bezpečnostních důvodů toto mísení bude prováděno ve speciálním přístavku vně výrobní haly. Přístavek bude rozdělen na tři části. 
V první budou uloženy kontejnery s pentanem (1 kontejner = 1 m3). 
Druhá část přístavku bude v nevýbušném provedení a bude zde tank pro přečerpání pentanu z kontejneru a vlastní mixovací zařízení. Tato část bude opatřena čidly detekující únik pentanu a ventilací příslušného výkonu. 
V třetí části přístavku bude umístěn tank s polyolem, podavací čerpadlo polyolu, veškeré elektrické rozvaděče a ovládací panely. Tato část přístavku nebude v nevýbušném provedení.

Z tohoto přístavku bude směs polyolu s pentanem vedena v dvouplášťovém potrubí do stávající výrobní haly. Ve výrobní hale bude umístěno stávající zařízení pro přípravu, temperaci a dávkování  isokyanátu s již předpřipravenou směsí  polyolu a pentanu. Isokyanát bude dodáván v ABC kontejneru od firmy DOW (jde o součást stávající technologie).

Odhad roční spotřeby látek:

Isokyanát	165 tun/rok
Polyol		105 tun/rok
Pentan		 10 tun/rok

Vlastní skladování nebezpečných chemických látek v přepravních obalech bude tedy prováděno s cílem minimalizace rizik. Hala bude vybavena havarijními prostředky, v provozním řádu jsou řešeny postupy pro činnost za havarijních situací. Při provozu bude zajištěno splnění všech požadavků, stanovených tímto zákonem i dalšími souvisejícími předpisy.
Lze konstatovat, že vzhledem k minimální změně stávající technologie a minimálnímu množství skladované nebezpečné výbušné látky pentan se zajištěním jejího bezpečného skladování i odděleného zpracování této látky v nově plánovaném a bezpečnostně zabezpečeném přístavku je riziko pro okolní prostředí zanedbatelné. 
Nově navržená technologie bude využívat pentanu, tedy látky, která  podléhá režimu podle zákona č. 356/2003 Sb.  Bude se však využívat jen v malém množství – spotřeba 10 t ročně, skladované množství 2 kontejnery po 1 m3, do  1 t v kontejneru. Chemických látek a přípravků, které režimu podle  tohoto zákona podléhají, bude natolik malé množství a tak málo nebezpečných kategorií, že zákon  č. 356/2003 Sb. pro tento případ souhlas k provozu podle posouzení příslušných pracovníků Krajského úřadu Středočeský kraj nepožaduje. V další fázi projekční přípravy budou splněny veškeré požadavky zákona  č. 356/2003 Sb.  (oznámení a pod.). 

ČÁst C – Údaje o stavu životního prostředí v dotčeném území 
1. Výčet nejzávažnějších environmentálních charakteristik dotčeného území
a)	dosavadní využívání území a priority jeho trvale udržitelného využívání
Lokalita realizace záměru je průmyslovým areálem. 
Prioritou trvale udržitelného rozvoje je zajistit takové využití, které bude vůči životnímu prostředí šetrné. Další prioritou bude zajistit takové využití, které nezpůsobí příliš velkou dopravní zátěž  nákladními automobily. 
 
b)	relativní zastoupení, kvalita a schopnost regenerace přírodních zdrojů
Přírodní zdroje se ve stávajícím areálu nenachází. Zájmové území záměru není součástí žádného CHLÚ (dle zák. 44/1998 Sb.)

c)	schopnost přírodního prostředí snášet zátěž
Přírodní prostředí je v širším okolí areálu i na vlastní ploše výrobní haly je schopno z hlediska jednotlivých složek přírodního prostředí  unést zátěž spojenou s provozem navržené pentanizace vypěňovny IREM.

územní systém ekologické stability
Řešená plocha není součástí územního systému ekologické stability. Záměr provozu skaldu chemických látek ve stávající skladové hale  nebude negativně ovlivňovat prvky  územního systému ekologické stability v okolí (zde především nadregionální biokoridor Labe).  

zvláště chráněná území
Areál nespadá do zvláště chráněného území ve smyslu § 12, 13, 14 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. To znamená, že není na území chráněné krajinné oblasti,  národní přírodní rezervace, přírodní rezervace, národní přírodní památky, přírodní památky ani přechodně chráněné plochy. 
Samotné území stávající výrobní haly je umístěno ve stávajícím průmyslovém areálu firmy Frátera a.s. a na jeho území ani v jeho nejbližším okolí se nenacházejí žádné chráněné části přírody (zvláště chráněná území, chráněné stromy apod.) ve smyslu zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. 
V širším okolí (cca až 5 km) areálu se nacházejí tato chráněná území přírody:
1	Přírodní rezervace (PR) Kolínské tůně (4,5 ha) – významná lokalita vodní flory a fauny
2	Přírodní památka (PP) Lom u Červených Peček (0,11 ha) – ukázka transgrese svrchnokřídového moře, paleontologická lokalita 
3	Národní přírodní památka (NPP) Rybníček u Hořan (2,01 ha, okr. Kutná Hora) – poslední lokalita rdestice hustolisté (Groanlandia densa) 

území přírodních parků
Lokalita výstavby není součástí přírodního parku ve smyslu zákona 114/92 Sb pl. znění. 

významné krajinné prvky
Lokalita výstavby není součástí významného krajinného prvku. 
území historického, kulturního nebo archeologického významu
Zájmové území není součástí památkově chráněného území nebo jiných chráněných území zřízených pro ochranu území historického, architektonického nebo archeologického významu. 

území hustě zalidněná,  území zatěžovaná nad míru únosného zatížení  
Za území hustě zalidněné je možno pokládat  celou oblast intravilánu obce Kolín, záměr je lokalizován do průmyslové zóny obce v dostatečné vzdálenosti od obytné zástavby. Umístění navrženého záměru bude mít jen nepatrně zhoršující vliv na okolní životní prostředí (především vliv hluku a znečištění ovzduší), toto zhoršení nezpůsobí překročení příslušných hygienických limitů.  Změna technologie stávající výroby nepředstavuje vzhledem k jejímu rozsahu a zajištění bezpečné výroby tepelné izolace chladících a mrazících skříní s nově používanou látkou pentanem v odděleném přístavku  riziko pro obyvatele obce.

2. Stručná charakteristika stavu složek životního prostředí v dotčeném území, které budou pravděpodobně významně ovlivněny  

Ovzduší 
Klima
Zájmové území se nachází v klimatické oblasti T2, klima této oblasti je teplé, mírně suché, s mírnou zimou
Město Kolín se rozkládá v  teplé klimatické oblasti, v klimatickém okrsku A3  podle Atlasu podnebí Československé republiky. Pro tyto oblasti je charakteristické teplé, mírně vlhké až vlhké klima s mírnou zimou. Jedná se o údolní rovinný typ krajiny.
Rozborem větrné růžice vypracované ČHMÚ Praha zjišťujeme, že nejvyšší četnosti větrů jsou ze západních, severozápadních a jihozápadních směrů. Celková četnost výskytu severozápadních, západních a jihozápadních větrů je 50,55%, tj. 184 dní ročně. Výskyt ostatních směrů je pod 10% celkové četnosti.
Zastoupení klidového stavu označeného jako CALM, představuje 16,79 % celkové četnosti.
Z hlediska rychlosti větru, která má také značný vliv na rozptyl emisí, je rozdělení následující:
•	vítr do rychlosti 2,5 m.s-1, tj. I. rychlostní třída, se vyskytuje ve vysokém procentu 70,51%, tj. 257 dní ročně,
•	vítr ve II. rychlostní třídě o rychlosti 2,6 - 7,5 m.s-1, má výskyt 28,37%, tj. 103 dní za rok,
•	vítr ve III. rychlostní třídě o rychlosti větší než 7,5 m.s-1, který je pro rozptyl nejvýhodnější, je zastoupen pouze 1,1%, t.j. 13 dní v roce.

Kvalita ovzduší
Při stanovení stavu ovzduší v lokalitě Kolín lze vycházet z materiálu ČHMÚ - Praha ”Znečištění ovzduší a atmosférická depozice v datech, Česká republiky“ - za rok 1993, 1994, 1997 a 1999 a nebo ze zpráv OHS.
Z těchto materiálů pro město Kolín vyplývá:
•	Tendence poklesu obsahu oxidu siřičitého v ovzduší v dané lokalitě.
•	Vyšší hodnoty imisních koncentrací jsou měřeny v zimním období v době inverzí. Denní koncentrace nepřekračují hodnotu 150 mg/m3.
•	Nastává tendence zvyšování oxidů dusíku. Měření v lokalitě měřících stanic OHS naznačují překračování krátkodobých přípustných koncentrací. Špičky hodnot jsou v rozmezí mezi 5 až 7 hod, 13 až 15 hod. a 18 až 20 hod.
•	U dat, která splňují požadavky na četnost měření, lze pro lokalitu Kolín u základních škodlivin odvodit pozadí znečištění ovzduší z výsledků měření na stanici poř. č. 404 Kolín Poliklinika provozované hygienickou službou. Z měření imisních koncentrací obvykle vyplývá, že znečištění ovzduší v průběhu roku kolísá. Měsíční aritmetické průměry koncentrací jednotlivých znečišťujících látek jsou největší v měsících topné sezóny t.j. říjen, listopad, prosinec, leden, únor březen. Imisní koncentrace jednotlivých škodlivin se v hodnotách měsíčních aritmetických průměrů pohybují v rozmezí:
Topná sezóna
- prašný aerosol	40 - 136 mg/m3
- SO2			24 - 100 mg/m3
- NOx 			28 - 68 mg/m3
V měsících mimo topnou sezónu jsou hodnoty měsíčních aritmetických průměrů v rozmezí:
- prašný aerosol	35 - 62 mg/m3
- SO2			5 - 7 mg/m3
- NOx			30 - 40 mg/m3
Tyto hodnoty znečištění ovzduší jsou ovlivněny zdroji tepla v Kolíně a dalšími středními a malými zdroji vytápění v blízkosti měřicí stanice. Svůj podíl má i automobilová doprava.

Vzhledem ke stávající úrovni znečištění a výši imisního limitu lze příspěvky k průměrným ročním imisím z provozu navrženého přístavku označit  za zanedbatelné.

Hluk
Stávající hluková situace v okolí výrobní haly Frigera  je vlivem intenzívní dopravy a bodových zdrojů hluku dosti nepříznivá. Obytná zástavba je však vzdálena a ovlivňována především dopravou v okolí obytné zástavby. Obytná zástavba se i  v širším okolí vyskytuje minimálně. 

Povrchové vody
Řešené území komerčního areálu náleží hydrologicky do povodí řeky Labe 1-04-01 což znamená Labe od Doubravy po Cidlinu. Řeka Labe je hydrografickou osou i okresu Kolín.
Hlavní hydrologickou osou území je však nedaleký tok Labe, který je hlavním tokem bioregionu Polabského a do kterého se vlévají vodní toky protékající v okolí zájmového území. Labe a jeho větší přítoky náleží do cejnového pásma, v Labi je však biota decimována znečištěním. 
Uvažovaný záměr je mimo hranice  rozlivu Q100. Z hlediska povodňového nepředstavuje  záměr riziko.  

Podzemní vody
Podzemní voda mělkého horizontu je v hydraulické souvislosti s vodou v říčním toku Labe. Úroveň hladiny podzemní vody lze očekávat vcelku mělko pod stávajícím terénem. V průběhu roku je možné počítat s určitým kolísáním hladiny v závislosti na  intenzitě atmosférických srážek.
Z hlediska chemismu podzemních vod lze očekávat, že voda mělkého horizontu vázaného na kvartérní pokryvy bude lehce až středně agresivní na beton. 
Vzhledem k charakteru záměru je tato oblast nepříliš podstatná. 

Geologické poměry
Geomorfologické poměry
Začlenění zájmového území dle geomorfologické mapy (1996):
Systém:				Hercynský systém
Subsystém:				Hercynská pohoří
Provincie:				Česká vysočina 		I
Soustava (Subprovincie):	Česká tabule		I6 
Podsoustava (oblast):		Středočeská tabule 	I6B
Celek:				Středolabská tabule 	I6B-3

Z geomorfologického hlediska zájmové území spadá do Středolabské tabule. Zájmové území má charakter rovinného až mírně zvlněného reliéfu. Výsledný tvar reliéfu je dán převážně zvětrávacími procesy, kterým byly vystaveny horniny svrchní křídy. 

Geologické poměry
Z regionálně-geologického hlediska spadá zájmové území do oblasti České křídové pánve – v kolínské faciální oblasti. Ze statigrafického hlediska jsou v okolí zájmového území zastoupeny 4 hlavní statigrafické jednotky:
2	Proteozoikum – jedná se o nejstarší jednotku zastoupenou svorovým pásmem šternbersko-čáslavské skupiny. Na povrch se dostává na  území města Kolín zhruba západně od zájmového území.
3	Křída – nejvíce rozšířená statigrafická jednotka v celém širokém okolí, jsou zastoupena souvrstvím cenomanu a spodního turonu. Cenoman se dostává na povrch v erozivních údolích jižně od Kolína. Je tvořen vápnitými pískovci až vápenci, spodní turon je tvořen slínovci, vápnitými jílovci a pískovci.
4	Kvartér – na sever od zájmového území sedimenty kvartéru představují terasové štěrkopískové akumulace Labe v pleistocénu

Hydrogeologické poměry
Zájmové území a jeho okolí náleží do hydrogeologického rajonu 115 Kvarterní sedimenty Labe. V širším okolí jsou vytvořeny tři zvodně podzemní vody:
První zvodeň podzemní vody je vytvářena ve štěrkových akumulacích v prostoru říční štěrkopískové terasy podél řekyLabe. Štěrkopískový kolektor je charakterizován vysokou průlomovou propustností. Směr proudění podzemní vody je generálně severu až severozápadu, kde se odvodňuje do Labe, které tvoří regionální erozivní bázi.
Druhá zvodeň je utvářena v podložních turonských horninách. Oběh podzemní vody v turonském kolektoru je vázán prakticky pouze na pukliny a puklinové systémy.
Třetí zvodeň je vázána na cenomanské souvrství v podloží spodního turonu. Cenomanský kolektor obsahuje minerální vodu jímanou v lázních Poděbrady.

Geodynamické jevy
Výskyt geodynamické jevů není vzhledem k charakteru reliéfu v zájmovém území předpokládán 

Seismicita
Staveniště se nenachází v oblasti se zvýšenou sesmickou aktivitou ve smyslu ČSN 73 0036 Seismické zatížení staveb. Seismické poměry resp. seismicita nevybočuje z hodnot běžných v této oblasti a její hodnoty nebudou stavbou ovlivněny.

Eroze
V dané lokalitě u tohoto záměru  je tato problematika neaktuální. 
Dílčí změnou technologie stávající provozované haly nedojde ke zhoršení erozních poměrů. 

Bonita, typ půdy
Realizace záměru si nevyžádá žádný zábor zemědělské půdy. Zájmové území se rozkládá v průmyslové zóně města Kolína, který leží v pruhu úrodných černozemí a nivních půd podél toku řeky Labe.  

Kontaminace půdy
Vzhledem k  využití areálu ke se kontaminace půdy nepředpokládá, lze předpokládat nanejvýše bodovou kontaminaci ropnými látkami z úkapů z  automobilů. Tato oblast není aktuální.

Fauna a  flóra 
Z hlediska rekonstruované vegetace leží vlastní zájmové území na rozhraní původního výskytu společenstev jilmové doubravy  (Querco-Ulmetum) v nivě podél toku Labe a společenstev střemchové jasaniny (Pruno-Fraxinetum) místy v komplexu s mokřadními olšinami (Alnion glutinosae). Nejrozšířenějšími společenstvy v okolí byly společenstva černýšové dubohabřiny (Melampyro nemorosi-Carpinetum).
Z biogeografického hlediska je hodnocené území součástí provincie středoevropských listnatých lesů, subprovincie hercynské, sosiekoregion 1.03.
Vlastní řešená lokalita se nachází na hranici dvou bioregionů: 1.5 – Českobrodského a  1.7 - Polabského bioregionu. 
Českobrodský bioregion – 1.5 leží uprostřed středních Čech a tvoří úpatí Českomoravské vrchoviny a Středočeské pahorkatiny směrem k Polabí. 
Vegetační stupeň (Skalický) kolinní až suprakolinní. Flóra je charakterizována zastoupením hercynské hájové květeny. Lokální mezní prvky nejsou příliš výrazné, jsou reprezentovány některými termofilnějšími druhy těžších půd, exklávní prvky jsou výjimečné. Fauna bioregionu je hercynského původu, silně ochuzená, se západními vlivy.
Bioregion patří k velmi starým sídelním oblastem, trvale byl osídlen již od neolitu. Většina lesů byla v minulosti vymýcena, na odlesněných místech převažují agrikultury.
Polabský region – leží ve střední části středních Čech, zabírá Terezínskou, Mělnickou a Nymburskou kotlinu a rozkládá se v nejnižší části české tabule. Reliéf má charakter roviny s výškovou členitostí do 30 m, typická výška regionu je 145 – 200 m. Podle geobiocenologického pojetí je území regionu převážně (z 90 %) ve druhém (bukovo-dubovém) 
Flóra je dosti pestrá a převažuje v ní soubor nivních druhů středoevropského typu. Zejména na slatinách, které mají reliktní charakter, jsou zastoupeny i exklávní prvky a výjimečně i endemity. Přirozená náhradní vegetace vlhkých luk je představována různými typy, které náležejí ke svazům Calthion i Molinion, často přechází i do ostřicových porostů svazu Caricion gracilis. Odpovídající fauna hercynského původu je silně ochuzená, se západními vlivy a s ojedinělými zástupci xerotermní fauny. Významným fenoménem je niva Labe s torzy svérázné fauny na polabských píscích, zbytcích lužních lesů, mokřadů a luk s periodickými tůněmi.
Krajina bioregionu je vodohospodářskými úpravami (regulace řeky a odvodnění slatin) a hospodářskou činností (např. rozorání luk) silně pozměněná, s náhradními společenstvy kulturní stepi a mozaikou druhotných lesních stanovišť menšího rozsahu. Lesy v současnosti pokrývají jen nevelkou část plochy (14 %) bioregionu, ve vlastní nivě mají převahu přirozené porosty nad lignikulturami (zejména topolu), na terasách však dominují kulturní bory.

Vzhledem k charakteru záměru – drobná změna technologie stávající výroby v již  zkolaudované výrobní hale je tato problematika neaktuální. Navrženým provozem nedojde k dotčení fauny a flóry.  
Na lokalitě záměru ani v jejím okolí  nebyl nalezen žádný zvláště chráněný rostlinný nebo živočišný druh uvedený v přílohách číslo II a III vyhlášky č. 395/1992 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny. 
Provozem navržené technologie ve stávající hale výrobního areálu se nepředpokládá dotčení žádného z významných rostlinných či živočišných druhů, případně jejich biotopů. Lze předpokládat, že navržený záměr  nebude mít podstatný negativní vliv na flóru i faunu mimo vlastní lokalitu výstavby. 
Vlastní lokalita okolního průmyslového areálu není z hlediska botanického i zoologického cenná. Jde o běžné synantropní druhy, jaké se vyskytují i v širším okolí. 

Dřeviny rostoucí mimo les 
Důsledkem záměru bude nebude kácení ani dotčení dřevin rostoucích mimo les. 

Ekosystémy
Terestické
Vzhledem k charakteru záměru – provoz navržené technologie  v již zkolaudované výrobní hale  je tato problematika neaktuální. Navrženým provozem nedojde k dotčení ekosystémů. Dotčená plocha není součástí žádného ÚSES nebo VKP. Území s hodnotnějšími ekosystémy, zejména okolní vodoteče s břehovými porosty, jsou v dostatečné vzdálenosti od stávající haly mimo bývalý areál.  
Lze tedy konstatovat, že provozem navržené technologie nebudou významně ovlivněny nebo narušeny stávající ekosystémy v lokalitě stavby, ani hodnotné ekosystémy v okolí. Rovněž nebude nijak ovlivněn územní systém ekologické stability v daném území.

Aquatické
Tato oblast je neaktuální.  Vzhledem k celkovému podílu odpadní vody v bilanci areálu a předpokládanému bezproblémového fungování odvodu dešťových odpadních vod z přístavku haly, je možno říci, že nově navržený záměr  nebude běžným provozem negativně ovlivňovat žádné aquatické ekosystémy. Ovlivnění je možno očekávat nanejvýše havarijně a tato oblast bude důsledně řešena s cílem minimalizace rizik.

Územní systém ekologické stability 
Podstatou územního systému ekologické stability (ÚSES) je vytvoření funkčně způsobilé sítě biocenter (BC), biokoridorů (BK) a interakčních prvků (IP), která by v maximální možné míře zahrnula existující cenné přírodní lokality, propojila je přes území ekologicky méně stabilní a zajistila jejich vhodný vývoj a ochranu. 
Jak již bylo zmíněno, řešená plocha není součástí územního systému ekologické stability. Nejbližším prvkem tohoto systému jsou okolní vodoteče   s navazujícími břehovými porosty. 

Krajina, krajinný ráz
Krajina v okolí zájmového území, která se nachází v průmyslové zóně města Kolín v areálu firmy Frigera a.s. 

V pracích Míchala (1997) je uvedena základní typologie krajin použitelná při hodnocení krajinného rázu. Byly definovány tři účelové  krajinné typy:
Typ A	krajina silně pozměněná civilizačními zásahy („plně antropogenizovaná“), dominantní až výlučný výskyt sídelních a industriálních nebo agroindustriálních prvků. Zaujímá cca 30 % území ČR.
Typ B	krajina s vyrovnaným vztahem mezi přírodou a člověkem („harmonická“), masový výskyt přírodních a agrárních prvků, plošně omezený výskyt sídelních prvků a ojedinělý výskyt industriálních prvků. Zhruba 60 % rozlohy ČR.
Typ C	krajina s nevýraznými civilizačními zásahy („relativně přírodní“), dominantní výskyt přírodních prvků, minimum sídelních a absence industriálních prvků. Zaujímá cca 10 % rozlohy ČR.

Každá z těchto kategorií je dále dělena na tři podkategorie:
•	(+)		zvýšená hodnota
•	(0)		základní hodnota
•	(-)		snížená hodnota

Kombinací potom vzniká celkem 9 typů. Ve smyslu uvedeného členění lze zájmové území zařadit rámcově do typu  (A-). 
Území není součástí území chráněného z důvodu krajinného rázu (přírodní park). Lze konstatovat, že  umístěním linky  do stávající haly nedojde k narušení krajinného rázu. 

Charakter městské čtvrti			
Zájmové území se nachází v průmyslové zńě obce Kolín v dosti velké vzdálenosti od okraje zástavby. 
V bezprostředním okolí posuzovaného záměru nejsou známy žádné významné architektonické  ani  historické památky či archeologická naleziště, které by mohly být  provozem areálu a jeho vlivy negativně dotčeny.
Nejvýznamnějšími památkami v okolí zájmového území jsou: 
•	Kolín –   zámeček Červený dům v obecním dvoře, komplex budov za náměstím Obránců míru – původně klášter z 13. století, vypálený husity r. 1421, v letech 1437 – 1438 zde byl postaven hrad pro Bedřicha ze Strážnice a po roce 1566 byl změněn na renesanční zámek, několikrát byl upravován a postupně v 18. a 19. století změněn na pivovar a byty – z původní čtyřkřídlé budovy je zachována jen záp. část se schodištěm a hřebínkovými klenbami, z hradu je zachována brána s dvěma zazděnými gotickými portály.
•	Červené Pečky – barokní zámek postavený v 17. století na místě tvrze, v 18. století upravován, zámecký park založen koncem 17. století původně ve franc. stylu, dnes anglický s cennými cizokrajnými dřevinami, cca 2,9 km jihozápadně.
•	Pašinka – gotická věžová tvrz a barokní zámeček z 15. století cca 3,5 km západozápadojižně.

Vzhledem k tom, že jde o změnu technologie s výstavbou malého přístavku na již zpevněné ploše nehrozí nebezpečí odkrytí náhodného archeologického nálezu. 

Záření radioaktivní, elektromagnetické
V prostoru skladu se nepředpokládá používání ani skladování žádných zdrojů elektromagnetického ani radioaktivního záření s výjimkou provozu běžných spotřebičů (jako mikrovlnných trub a PC).

ČÁst D – Údaje o Vlivech záměru na obyvatelstvo a životní prostředí  

Hlavním vlivem záměru na obyvatelstvo a životní prostředí bude vliv hluku a vliv na ovzduší,   jiné výrazné negativní vlivy výpěňovna IREM  mít nebude. Nová technologie však oproti stávajícímu stavu nepřinese zhoršení vlivů provozu na obyvatelstvo a životní prostředí.  K potenciálním negativním vlivům lze  připojit možné vlivy v případě havárií.

1. Hluk
Nadměrný hluk patří k významným zdravotně nepříznivým faktorům současného životního prostředí. 
Rušivá hlučnost působí na značnou část našeho obyvatelstva. Mezi lidmi jsou však velké rozdíly citlivosti na hluk v závislosti na individuálních vlastnostech nervového systému, zdravotního stavu, věku aj. Výskyt osob vysloveně senzitivních na hluk se v naší populaci odhaduje na 5 - 8%. Na druhé straně existuje obdobně velká skupina lidí ke hluku relativně odolných. U zbytku populace stoupá účinek s rostoucí intenzitou hluku (ovšem i v závislosti na řadě dalších faktorů). Rušivé působení hluku má poněkud odlišné účinky v době denní a v době noční.
Zvýšené úrovně denního hluku působí především na nervový systém a psychiku člověka. Touto cestou se při intenzivním působení mohou podílet i na psychosomatických poruchách. 
Vyvolávají
a) rušení, jestliže interferují s nějakou činností nebo odpočinkem (duševní prací, řečovou komunikací, spánkem aj.),
b) rozmrzelost, tj. pocit nepohody, odpor a nelibost, vznikající při nuceném vnímání zvuků, k nimž má jedinec zamítavý postoj,
c) pocit obtěžování nepřípustným ovlivňováním životního prostředí a osobních a skupinových práv,
d) změny sociálního chování (v hlučném prostředí klesá ohleduplnost, ochota poskytnout pomoc a schopnost spolupracovat, roste celková podrážděnost a agresivita).
V rozmezí hodnot blízkých základním přípustným hladinám (50 dB ve dne a 40 dB v noci) je podle některých autorů možno odvodit,  že růst hlučnosti o 5 dB zvyšuje počet rozmrzelých osob o cca 10 - 15 %. 
I při dodržení hlukových hladin požadovaných našimi předpisy (nařízení vlády č. 148/2006 Sb.) tedy není zajištěna plná ochrana citlivých lidí, asi 10 % osob i tak zažívá pocit rozmrzelosti z hluku.
Zvýšené hladiny nočního hluku se dotýkají exponovaného obyvatelstva tím, že narušují usínání a kvalitu i délku spánku. Účinek závisí na individuální citlivosti lidí, která je značně rozdílná, diference v ovlivnění zvukovými podněty činí až 25 i 30 dB(A). Význam má i frekvenční šíře hluku, širokopásmový hluk působí intenzivněji. S rostoucí intenzitou hluku procento postižených narůstá. Na druhé straně se u některých lidí citlivost může snížit postupným návykem.
Při hodnocení vlivu hluku na obyvatelstvo zde vycházíme z příspěvků ke stávajíc hlučnosti. Vzhledem  ke vzdálenosti nejbližší obytné zástavby od navržené haly (minimálně 300 m)  je však vliv na hlukovou situaci u nejbližší obytné zástavby neprokazatelný. Vliv nového průmyslového zdroje  hluku (nový ventilátor) bude vzhledem k poměrně malému akustickému tlaku (LA eqv. do 70 dB) podlimitní již ve vzdálenosti 60 m haly. Liniové zdroje hluku (stávající) budou omezeny na vlastní okolí haly, zátěž komunikace u obytné zástavby se zvýší jen teoreticky. Při zohlednění vlivu všech uvedených zdrojů hluku (ze průmyslových zdrojů, dopravního) lze konstatovat,  že při dodržení všech uvažovaných projekčních i provozních podmínek dojde k neprokazatelnému a zcela teoretickému zvýšení stávajícího hlukové úrovně u okolní zástavby. Toto zvýšení nezpůsobí překračování hygienických limitů akustického tlaku u nejbližší obytné zástavby. 

2. Ovzduší

Jak již bylo uvedeno navržená změna technologie nemá negativní dopad na ovzduší. 
Příspěvky vlastního provozu technologie jsou nulové (s ohledem na výbušnost pentanu ve směsi se vzduchem je tato oblast řešena velmi důkladně  s cílem jakýkoliv únik minimalizovat). Příspěvky z dopravy a provozu celé haly se změnou technologie nemění, eventuální nepatrné změny v dopravě jsou vzhledem k intenzitě zanedbatelné (do 1 nákladního automobilu měsíčně). Z dlouhodobého hlediska navržená nová technologie sníží produkci freonů a jejich únik do ovzduší (cca 10 t ročně) – jde tedy z hlediska ovzduší o jednoznačný přínos. 
Celkově lze z hlediska vlivů na ovzduší a z hlediska vlivu na obyvatelstvo záměr  v daných místních podmínkách označit za přijatelný a vyhovující platné legislativě v oblasti ochrany ovzduší. 

3. Narušení faktorů pohody 
Provoz navrženého přístavku pro novou technologii výroby tepelných izolací chladících skříní  nebude díky nezměněné kapacitě provozu oproti stávajícímu obtěžovat obyvatelstvo v okolí hlukem a znečištěním ovzduší (především vlivem dopravy) více než dosud.  
Lze předpokládat, že negativními účinky uvedeného záměru bude exponováno především obyvatelstvo v okolí – obytná zástavba v blízkosti průmyslové zóny Kolína.  Odhadem může jít o cca 500  obyvatel.  Tento vliv je však nulový a pouze  teoretický. 
Příspěvky provozu navržené změny technologie ke stávající hlukové i imisní zátěži dané lokality budou nulové až zanedbatelné (doprava). Problematika možného ovlivnění hlukem a znečištěním ovzduší ve vztahu ke zdravotnímu stavu obyvatelstva byla pojednána výše. 

4. Sociální a ekonomické důsledky
Provoz navržené výpěňovny IREM s novou technologií nebude mít sociální a ekonomické dopady, neboť po její realizaci a uvedení do provozu se nepředpokládá vytvoření dalších trvalých pracovních míst. Záměr náhrady méně ekologické technologie s využitím freonu 134 moderní technologií bude moci zajistit stálý odbyt výrobků- chladících a mrazírenských skříní, na něž jsou z ekologického hlediska kladeny v současné době větší nároky.
 Vzhledem k uvedeným skutečnostem v pasážích věnovaných hluku a znečišťování ovzduší nepokládají zpracovatelé dokumentace dopady období provozu navržené linky z hlediska zdravotních rizik pro obyvatele v okolí za takové,  které by bránily případné realizaci záměru.

5. Opatření k prevenci, vyloučení, snížení, kompenzaci nepříznivých vlivů 
Z hlediska kapacity výroby se nepředpokládá žádná změna, nedojde k nárůstu spotřeby látek. Jedná se tedy  pouze o změnu technologie výroby tepelné izolace chladících vitrín, současná freonová technologie bude nahrazena moderní bezfreonovou technologií firmy Canon, která využívá místo dosavadního freonu 134 (směs freonů, která není škodlivá vůči ozonové vrstvě) látku pentan.
Změna provozu vypěňovny IREM bude tedy oproti stávajícímu stavu minimální- dojde k vybudování malého přístavku (cca 3 x 7 m) pro zajištění bezpečného provozu s využitím moderní technologie. Opatření technického rázu na ochranu jednotlivých složek životního prostředí  bude provedena celá řada, v předkládaném oznámení  jsou stanovena pouze rámcově. Opatření budou zaměřena především na nejproblémovější jevy v území, tedy zejména na preventivní opatření k zamezení havárie, méně ochranu před hlukem, zajištění ochrany vod a půdy před případnou kontaminací závadnými látkami,  zabezpečení a zkvalitňování přírodních prvků v území.

Provoz stávající výrobní haly s nově vybudovaným přístavkem  
- V návaznosti na dopravní opatření věnovat pozornost organizaci nákladní dopravy v areálu, vyloučit nebo alespoň omezovat co nejvíce zbytečný běh motorů nákladních aut naprázdno.
	- Nakládání s odpady zajistit technicky a organizačně tak, aby bylo možno jednotlivé druhy odpadů shromažďovat odděleně podle druhů a aby veškeré nakládání s nimi bylo plně v souladu s platnou legislativou, zejména preferovat další využití odpadů. 
 - Plnit všechny legislativní požadavky v oblasti nakládání s odpady, především v oblasti evidence.
- Přijímat  pouze ty chemické látky, pro které je technologie určena

6. Charakteristika nedostatků ve znalostech  a neurčitostí
Oznámení bylo zpracováno na základě podnikatelského záměru, konzultací  s  uživatelem, odbornými firmami a dalších podkladů včetně osobních zkušeností zpracovatelů oznámení. 
Oznámení se dále podrobně nezabývá  problematikou po ukončení provozu. Životnost lokalit pro výrobu a skladování je ve většině případů dlouhodobá. Po ukončení technické životnosti výrobní haly s přístavkem a zařízení lze předpokládat rekonstrukci a další využívání obdobným způsobem.
V případě skončení využívání lokality  pro tuto činnost lze předpokládat, že bude  budova, používána dále k jinému účelu. Vzhledem k umístění plochy lze očekávat i v budoucnu využití pro výrobu, komerci  a skladování.  
Prognostické metody použité v oblasti emisí, imisí a hluku jsou postaveny na základě současného stupně poznání  a nejsou a ani   nemohou být absolutně přesnou prognózou, ale pouze maximálně možnou syntézou na základě stávajících znalostí. Podle toho je k nim třeba také přistupovat. 

Část  E -  Porovnání variant záměru
Za variantní řešení lze považovat možnost nepovolení provozu nové technologie v plánovaném přístavku. Vzhledem ke skutečnosti, že půjde o modernější technologii výroby tepelné izolace chladících vitrín, kdy současná freonová technologie bude nahrazena moderní bezfreonovou a projednávání záměru v režimu zákona č. 100/2001 Sb. pl. znění je tedy dle našich představ prováděno pouze z důvodů formálního splnění legislativní povinnosti – posouzení v režimu dle zákona č. 100/2001 Sb.,  je podle našeho názoru tato varianta spíše teoretická a nevyužití nové technologie by mohlo znamenat ohrožení výroby a prodeje chladících skříní výrobce IREM z důvodů, že odběratelé vyžadují stále více ekologické způsoby výroby.

 Část  F -  Doplňující údaje
Charakter posuzovaného záměru představující činnosti podrobněji popsané v úvodu předkládaného oznámení nevyžaduje sdělení dalších podstatných informací o předkládaném záměru. V příloze předkládaného oznámení je doložena celková situace, ze které je patrně dispoziční řešení záměru. 

Mapová a jiná dokumentace jsou doloženy v příloze  tohoto oznámení:

1)  Příloha č. 1 – Zákres do mapy  		
2)  Příloha č. 2 – Fotodokumentace		
3)  Příloha č. 3 – Situace		
4)  Příloha č. 4 – Půdorys navrženého přístavku		
5)	Příloha č. 5 – Bezpečnostní listy 
6)	Příloha č. 6 – Vyjádření ministerstva životního prostředí		

Závěr
Na základě provedeného hodnocení lze konstatovat, že realizace záměru v navrženém rozsahu zajišťuje bezproblémově ochranu složek životního prostředí v souladu s platnou legislativou. 
Nejsou známy překážky z hlediska ochrany životního prostředí, které by bránily realizaci  záměru v dané lokalitě. Je možno konstatovat, že na základě poskytnutých podkladů, získaných informací a dalších podkladů a hodnocení provedeného v předkládaném oznámení, předmětný záměr provozu pentanizace vypěňovny IREM splňuje legislativní předpisy z hlediska ochrany životního prostředí a je realizovatelný.      
Na základě výše uvedených skutečností se zpracovatel oznámení domnívá, že další posuzování záměru  v režimu zákona č. 100/2001 Sb. není nezbytné a nutné a eventuální dílčí problémy lze řešit s dotčenými orgány státní správy  a samosprávy v rámci eventuálního standardního řízení.

Část G – Všeobecně srozuMitelné shrnutí netechnického rázu
Záměr umístěný ve stávající hale pronajaté firmou IREM v průmyslovém areálu firmy Frigera a.s. spočívá ve změně současné technologie výroby tepelné izolace chladících vitrín s využitím moderní bezfreonové technologie firmy Canon. Záměr pro tuto novou technologii představuje instalaci 2 výměnných tanků pro pentan po 1 m3  do malého nově navrženého přístavku (cca 3 x 7 m). Dále mísící zařízení a propojovací potrubí  do vypěňovacího zařízení, kde se provádí vlastní nástřik pěny do vitrín. Látky pentan a polyol jsou smíchány v novém mísícím zařízení (tank na polyol bude pravděpodobně použit stávající), dvouvrstvou trubkou vedeny do provozu vstřikování, kde ve vypěňovacím zařízení je směs dále smísena s izokyanátem a dávkována vstřikovacími hlavami do vitrín. 
Navržená změna tedy spočívá v nahrazení freonu 134 pentanem, který se ale nedodává již smíšený s polyolem jako u freonu 134, ale zvlášť a mísí se až při výrobě. 
Pentan je při vypěňování navázán na pěnu a nedochází k žádnému úniku do ovzduší na rozdíl od stávající látky freon 134, která se po navázání v pěně postupně v průběhu několika let uvolňuje. 
Celková běžná roční spotřeba pentanu je cca 10 m3, hypotetická maximální možná cca 16 m3, množství stávající látky freonu 134 je stejné (je ovšem v současné době do závodu dodáván již smísený s polyolem).  
Hlavními očekávanými vlivy záměru na okolní životní prostředí bude vliv hluku a emisí v souvislosti s dopravou a  dále méně produkce odpadů a produkce odpadních vod. Vzhledem k tomu, že kapacita současného provozu zůstane zachován, nedojde ke zhoršení situace.
Stav  pracovníků nebude navýšen.  

Hluková a imisní situace se provozem navržené technologie nezmění.  V rámci provozu vznikne jen nevýznamné množství odpadů, jen nepatrná část budou odpady nebezpečné.
Plocha přístavku nemá význam z hlediska zoologického a botanického,  jde o průmyslový areál bez přírodní nebo krajinné  hodnoty.  Nevyskytují se zde žádné zvláště chráněné druhy ve smyslu zákona 114/92 Sb o ochraně přírody a krajiny. Vliv na okolní prostředí je zanedbatelný. 
Vzhledem k minimální změně technologie výroby, k zabezpečení haly i navrženého přístavku a jen minimálnímu množství nově používané nebezpečné látky pentanu a důsledným technickým opatřením ke snížení rizika, je riziko pro okolní prostředí spojené s novou moderní technologií zanedbatelné.  
Na základě výše uvedených skutečností se zpracovatel oznámení domnívá, že další posuzování záměru  v režimu zákona č. 100/2001 Sb. není nezbytné a nutné a dílčí problémy lze řešit s dotčenými orgány státní správy  a samosprávy v rámci standardního správního řízení. 

Část H – Příloha 

Vyjádření příslušného stavebního úřadu k záměru z hlediska souladu se schválenou územně plánovací dokumentací. 
Vyjádření krajského úřadu Středočeského kraje k vlivu záměru na evropsky významné lokality a ptačí oblasti.

Ostatní přílohy jsou uloženy v přílohách na konci svazku. 

Datum zpracování oznámení:   Toto oznámení bylo zpracováno dne   20. 5. 2007 

Údaje o zpracovateli:    
    Ing. Petr Adamec – K cihelně 313/41, 190 15, Praha 9
									Tel. 286 850 177
								 	Mob. 724/ 362 386				  
Podpis zpracovatele: