O Z N Á M E N Í

	Ve smyslu ustanovení § 16 odst. 1 písm.a) a odst. 3 písm. a) zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (dále zákon)

 z v e ř e j ň u j e

Krajský úřad Libereckého kraje, odbor životního prostředí a zemědělství, jako příslušný orgán dle § 22 téhož zákona, dokumentaci vlivů záměru

 „Nová primární drtírna a skládky kameniva a rozšíření komunikace – štěrkovna Košťálov, okr. Semily“ 

na životní prostředí, zpracovanou podle přílohy č. 4 zákona

	Dokumentace je k nahlédnutí na Krajském úřadě  Libereckého kraje, odboru životního prostředí a zemědělství, č. dv. 923 v úřední dny (pondělí a středa), nebo v jiné dny po předchozí telefonické dohodě (48 52 26 497, RNDr. J. Šádková), ), na Městském úřadě Semily jako úřadu obce s rozšířenou působností,(tel.: 481 629 211), na Obecním úřadě v Košťálově (tel. 481 689 200). S dokumentem se lze seznámit na www.ceu.cz/eia/is. 

Každý může zaslat své písemné vyjádření k oznámení Krajskému úřadu Libereckého kraje do 30 dnů ode dne zveřejnění informace o dokumentaci.

            	      		  	                             Ing. Jaroslava Janečková
                                                                       vedoucí odboru životního prostředí a zemědělství

Část G
VŠEOBECNĚ SROZUMITELNÉ SHRNUTÍ NETECHNICKÉHO CHARAKTERU

Společnost TARMAC SEVEROKÁMEN a.s., Liberec, provádí v území obce Košťálov hornickou činnost – těžbu kamene. Hlavní surovinou je melafyr. Ložisko melafyru bylo vyhlášeno jako výhradní rozhodnutím ministerstva stavebnictví v roce 1958. Pro ochranu výhradního ložiska bylo stanoveno Chráněné ložiskové území na ložisku Košťálov Stružinec v roce 1985 a na ložisku Košťálov II v roce 1989. Pro dobývání byly stanoveny dobývací prostory Košťálov I v roce 1985 a Košťálov II v roce 1992. Těžba je prováděna na základě schváleného Plánu otvírky, přípravy a dobývání.

Hornická činnost a těžba byly posuzovány v procesu posuzování vlivu těžby na životní prostředí. Dokumentace EIA, která byla na těžbu a zpracování kamene v kamenolomu Košťálov vypracována v roce 1996 (EKOLA s.r.o. Praha), byla posouzena (Posudek INVESTprojekt s.r.o.,1997) a bylo vydáno souhlasné stanovisko (MŽP ČR, ze dne 30.5.1997).
		
TARMAC SEVEROKÁMEN a.s., Liberec, zpracoval  v roce 2003 oznámení nového záměru „Nová primární drtírna a skládky kameniva (deponie hotových výrobků) – štěrkovna (kamenolom) Košťálov. Krajský úřad Libereckého kraje, odbor životního prostředí a zemědělství Liberec , jako příslušný úřad, provedl zjišťovací řízení a dne 2.10.2003 vydal Závěr zjišťovacího řízení podle § 7 zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů, v platném znění, (dále jen zákon) a rozhodl o nutnosti zpracovat Dokumentaci E.I.A.

Na základě těchto skutečností byla zadána a vypracována tato Dokumentace. S ohledem na hodnocení vlivů na životní prostředí (proces E.I.A. v letech 1996-1997) a Zjišťovací řízení (2002), bylo hodnocení zaměřeno především na požadavky příslušných úřadů. V návrhu opatření jsou však i uvedena doporučení  ke zmírnění, či eliminaci obecně negativních jevů, souvisejících s vlastní těžbou a úpravou kamene.

V rámci rekonstrukce provozovny Košťálov zamýšlí investor akce, TARMAC SEVEROKÁMEN a.s., provést výstavbu nové primární drtírny kamene, neboť stávající drtírna je v provozu od r. 1974. Současně hodlá realizovat výstavbu nových skládek drceného kameniva, včetně skládky obtížně prodejných frakcí a skrývkového, odvalového a výklizového materiálu z odvalového hospodářství lomu, neboť současné umístění a kapacita těchto skládek je nevyhovující, zejména pak na volných depech u železniční trati a v blízkosti veřejného koupaliště. Současně s tím uvažuje rozšířit část komunikace a zvětšit manipulační plochu pod sociální budovou a váhou za účelem získání prostoru pro instalaci bezodtoké myčky aut a prostoru pro odstavení aut a provedení zaplachtování nákladu a nově též sedimentační jímky pro záchyt splavenin z areálu lomu.
S ohledem na skutečnost, že  prostor je využíván i pro provoz dopravy odpadů na skládku hodlá investor upravit systém dopravy (jednosměrný systém) a v důsledku toho musí být vybudována další váha pro zjišťování hmotnosti prázdných vozů. Je nutno uvést, že prostorem dále prochází turistická stezka.
Záměr je rozdělen na řešení třech základních problémů – nutnost zajistit modernější provoz úpravy suroviny drcením v primárním uzlu (bezpečnost, výkon), nutnost řešit plošné i prostorové kapacity pro skladovaní upravené suroviny, včetně nevyužitelných či komerčně  obtížně využitelných výrobků a nutnost řešit očistu vozů a opatření ke snížení prašnosti z převozu výrobků ke spotřebiteli po veřejných komunikacích. Současně s tím i zlepšení manipulačně – dopravní situace při vstupu a výstupu z areálu a nově též ochranu kvality povrchových vod.
S tím souvisí i varianty řešení záměrů :

•	Likvidace stávající primární drtírny a vybudování nové 
I.A Varianta – zachování stávajícího stavu
I.B Varianta – stabilní primární drtírna
I.C Varianta – mobilní primární drtírna

•	Skládky kameniva
II.A Varianta stávající – skládky v areálu, u koupaliště a u trati, dovoz kameniva na    
        skládky, nakládání kameniva pro expedici
II.B Varianta – umístění v údolí Želešského potoka ( zatrubnění potoka – 234 m, zásyp    
       údolí ), přemístění skládek kameniva od koupaliště a trati ČD
II.C Varianta – umístění v blízkosti těžebních zářezů

•	Rozšíření manipulační plochy a komunikace u sociální budovy
III.A Varianta – zachování stávajícího stavu
III.B Varianta (zatrubnění potoka – 64 m, lepší dopravní obslužnost, plocha pro 
         zaplachtování vozidel, bezodtoková myčka vozidel)

Uvedené aktivní varianty řešení náleží podle zákona č. 100/01 Sb., přílohy č. 1, do
kategorie II:
•	1.4 Úpravy toků a opatření proti povodním významně měnící charakter toku a ráz krajiny
•	2.8 Odkaliště, kalová pole, haldy a odvaly při úpravě nerudních surovin

Těžba kamene je prováděna klasickým způsobem pro těžbu v lomech – rozpojováním horniny pomocí trhacích prací. To je realizováno pomocí clonových odstřelů a rozpojování větších kusů kamene je prováděno pomocí sekundárních střelných prací. 

Vytěžená surovina je upravována na trojstupňové technologické lince, do jejíhož prostoru je dopravována, po naložení bagrem nebo kolovými nakladači, nákladními vozidly. Na technologické lince je upravována na požadovanou velikost (frakce). Prašnost, vznikající na lince je snižována vodní mlhou a odsáváním. Hotové výrobky požadovaných frakcí a hlušinový materiál (z odhlinění)  jsou deponovány na skládkách. Transport výrobků je realizován odběrateli.

Součásti komplexu areálu je i skládka odpadů, kterou provozuje společnost INGEOTRADE a.s..

V rámci hodnocení vlivů byly zpracovány samostatné zprávy – Hluková studie, Rozptylová studie, Hodnocení krajinného rázu a Hodnocení stavu hmotného majetku, dále byla provedena měření akustické zátěže a průzkumy stavu životního prostředí v lokalitě.
Jako hlavní kritéria byly hodnoceny vlivy na obyvatelstvo a ochranu přírody.

Jak již bylo dříve uvedeno, tato dokumentace nehodnotí vlastní těžbu a úpravu kamene. To bylo již provedeno a hodnoceno v předcházejících hodnoceních. Objem těžby, zpracování a dopravy zůstává na stejné úrovni. Nicméně dominantními negativními jevy pro obyvatelstvo jsou sekundární prašnost, emise škodlivin z dopravy, hluk z provozu a hluk z dopravy. Hluk i emise škodlivin z dopravy zůstávají na stejné úrovni. Hluk z provozu (primární drtič) však může dosahovat jiných parametrů. Sekundární prašnost by se měla snížit (přemístění skladovaných výrobků u trati ČD a veřejného koupaliště, přemístění skládek). Z hlediska ochrany přírody jsou nepříznivými jevy likvidace části ekosystému v území V Potocích v nivě Želešského potoka, což představuje likvidaci lesní i nelesní zeleně, zatrubnění části toku Želešského potoka, omezení faunistického života lokality.  Záměry byly posuzovány i z hlediska zásahu do krajiny, krajinného rázu i významného krajinného prvku. Bylo konstatováno negativní ovlivnění již probíhající těžbou a činnostmi s tím spojenými. U třetího záměru lze konstatovat, že jeho realizace přispěje významně k příznivému ovlivnění současných negativních vlivů provozu. S ohledem na konfrontaci požadavků horních předpisů a ostatních zákonů, je nutno přijmout zásadní opatření a to revitalizaci celého území v rámci budoucí rekultivace. Filosofie závěrů této dokumentace, respektive návrhu opatření, k tomu směřuje. Na základě toho prioritně stanovuje ochranu zdraví a zdravých životních podmínek. 

Na základě celkového hodnocení a porovnání variant vyplývá, že přijatelné varianty pro řešení záměru jsou :

•	likvidace stávající primární drtírny a vybudování nové 
I.B Varianta – stabilní primární drtírna
•	umístění skládek kameniva
 II.B Varianta – umístění v údolí Želešského potoka (zatrubnění potoka – 234 m, zásyp   
 údolí, likvidace skládek u veřejného koupaliště a u trati ČD)
•	rozšíření manipulační plochy a komunikace u sociální budovy
 III.B Varianta (zatrubnění potoka – 64 m,  plocha pro zaplachtování vozidel, bezodtoková   
 myčka vozidel, sedimentační jímka)

V rámci hodnocení byl i posouzen stav hmotného majetku. Byla doporučena opatření směřující k řešení problematiky přetěžování vozidel.

Pro realizaci navržených variant byla doporučena řada opatření, z nichž zásadní jsou :

•	Pro ochranu zdraví obyvatelstva a ochranu ovzduší
Pro minimalizaci emisí prachu z přepravy a znečišťování vozovek prachem zajistit zaplachtování nákladních vozidel pro přepravu materiálu třídy 0 – 4 mm, zkrápění všech vozidel převážejících materiál nejmenší frakce 0 – 8 mm; mytí vozidel na výjezdu z areálu.

Situace u ústí údolí Želešského potoka, kde leží veřejné koupaliště, je ovlivňována lokálním prouděním vyvolaným termickou cirkulací a lze zde očekávat vyšší koncentrace prachu i za situací s výrazně nižší rychlostí větru. Z toho důvodu by neměly být realizovány práce, zejména na technologické lince v době od 18,00 hod. do 22,00 hod. a v období od května do září, při vzniku tohoto termického jevu.
Po realizaci variant přemístění skládek by měla být provedena likvidace skládek u veřejného koupaliště a u trati ČD, území by mělo být rekultivováno, zejména tak, aby byl minimalizován negativní vliv tohoto plošného zdroje znečištění ovzduší.

•	Pro ochranu zdraví obyvatelstva a ochranu proti akustické zátěži z provozu
Po instalaci nové drtírny ověřit výsledky výpočtu měřením hluku v exponovaném území obce Košťálov (především u domu č.p. 120). V případě, že bude limitní hodnota překračována, realizovat protihlukové opatření. Jeho realizace bude doporučena autorizovaným pracovištěm, např. na místě vzniku nebo u příjemce. 

•	Pro ochranu přírody, půdy a ekosystémů
Vzhledem k tomu, že nejcennějším biotopem (z hlediska rostlinstva) je zachovalá část nivy Želešského potoka, je žádoucí ponechání co nejdelší části toku v nedotčeném stavu. To se týká jižní části lokality, kde je vytvořena úzká niva s poměrně kvalitní, byť maloplošně vyvinutou, fytocenózou potočního luhu. Žádoucí je i zachování alespoň menších částí svahových porostů, zejména v pravém břehu (a opět zejména na jihu) jako východiska pro pozdější regeneraci území po ukončení těžby. 
V rámci následné rekultivace by měl být podle možnosti obnoven původní reliéf. Zatrubněný potok by měl být vyveden na povrch do vhodně vymodelované úžlabiny, aby se zde mohla postupně vytvořit nová niva. Při lesní rekultivaci je třeba použít stanovištně vhodné, geograficky původní dřeviny, tj. v nivě olši, jasan a klen, ve svazích buk, klen, popř. jasan, jilm a jedli. Jako kompenzaci značných a víceméně trvalých ekologických škod doporučujeme u budoucích porostů upřednostnit mimoprodukční funkce, tj. namísto kulturních smrčin zakládat a udržovat smíšené listnaté porosty, které odpovídají danému prostředí.
K zachování faunistického zastoupení je nutné provedení transferu obojživelníků (chráněná ropucha obecná Bufo bufo, dále skokan hnědý Rana temporaria) z uměle vybudovaného jezírka  na místo, kde bude umožněna jejich jarní reprodukce. To lze realizovat pouze na základě vyjímky z ochranných podmínek těchto druhů, udělené orgánem ochrany přírody. 

Před pokládáním potrubí je nutno ve všech partiích podél trasy zatrubnění, kde budou zastiženy náplavové a silně stlačitelné jílovité hlíny, je v celém svém profilu odstranit a nahradit lomovým kamenem přímo ze stěny, nebo frakcí 63-125 mm (makadam). Toto je odůvodněno nutností minimalizovat stlačitelnost, zabezpečit únosnost a propustnost. 

Vzhledem k plošné redukci biocentra BC 14 realizací objektů varianty II.B se jako eliminační opatření jeví možnost administrativních opatření (mimo možnosti i kompetence investora) spočívajících v začlenění dosud zde neevidovaných lesních pozemků do systému ÚHÚL, optimalizační formou aktualizace ÚSES příslušným stupněm přípravné dokumentace (v kompetenci územně příslušného orgánu ochrany přírody) a stanovení a realizaci pěstebních opatření.

Realizací záměrů nedochází k ovlivnění značně vzdálených registrovaných VKP – nedochází zde k nutnosti přijetí zvláštních opatření. Dojde o všem k likvidaci části údolní nivy Želešského potoka, místní označení V Potocích. Autoři dokumentace doporučují jako konečnou a neměnnou vzdálenost od přemostění v délce 234 m. Tím nebude dotčena významnější část nivy Želešského potoka, která z hlediska VKP, krajinného rázu, ochrany fauny a flóry, má podstatně vyšší ekologickou hodnotu.

Při realizaci variant II.B a III. B se jedná o zásah do údolí Želešského potoka. Zásahy nebudou tolik vizuálně patrné, nežli např. v otevřené, rovinaté krajině. Plánovanou přeložkou lesní a turistické cesty k nástupu trasy do Želešského údolí nebude ohrožena ani původní funkce této části území (turistika). Musí být ovšem plně obnovena a zlepšena její funkčnost.

Je nutno připravit a zpracovat (novelizovat) plán rekultivací,  s tím že po ukončení těžby musí být obnoven původní ráz celého údolí Želešského potoka a musí být odstraněno v celé délce zatrubnění potoka. Celkový negativní zásah do krajiny (tj. celý areál, včetně skládky odpadů) by měl být navrženým plánem rekultivací minimalizován a připraven k možnému dalšímu využití (lesní rekultivace, turistika, apod..

•	Pro ochranu vod

V rámci realizace zamýšleného zatrubnění Želešského potoka musí být realizována především protipovodňová opatření. Je nutno vytvořit prostor pro přechod povodňové vlny, tj. zejména průtokový profil, s rezervou odsouhlasenou správcem toku (včetně splnění všech požadovaných podmínek, včetně režimu kontroly a odstraňování splavenin na toku), dále zabezpečení vtokového objektu (staticky, česle), objektu jímky u mostu (převod povodňové vlny), přechodu mezi zatrubněními v dolní části areálu, včetně ochrany sedimentační jímky. Do toku potoka je třeba umístit větší kameny pro zajištění retardace toku vod a provzdušňování. Stavební řešení musí být doloženo hydrotechnickými výpočty a vlastní provoz vodních děl se musí řídit schváleným manipulačním a provozním řádem. MaP řád musí obsahovat část protipovodňová opatření a dále postup čištění sedimentačních jímek na toku a způsob nakládání s odpadem. MaP řád by měl i zohlednit provoz bezodtoké myčky vozidel a provoz sedimentační jímky na výstupu z areálu a způsob nakládání s odpadem. Zásyp nesmí být proveden kontaminovanými zeminami. To by mělo být deklarováno rozborem kameniva. Je třeba zachytit a odvést vývěry vod v údolí. Při odběru vod musí být v Želešském potoce zachován sanační průtok.

V rámci opatření doporučujeme informovat zástupce vodoprávního úřadu, Obce, Českého rybářského svazu, správce toku, majitele pozemků nad areálem i pod areálem, o stavu provozu vodních děl, kvalitě toku a případných mimořádných událostech.

•	Pro ochranu hmotného majetku a dopravu

S ohledem na stav komunikací a objektů na nich se  investorovi  doporučuje, aby dostupnými prostředky přispěl k nepřetěžování těžké nákladní dopravy.  S ohledem na schválený POPD (který s těžbou a tedy i dopravou výrobků souvisí) lze doporučit všem zainteresovaným stranám problém stavu komunikací a objektů na nich řešit společně. 
Zavedení jednosměrného provozu hlavní částí areálu lomu bude přínosem pro celkovou bezpečnost. Rozšíření plochy ve variantě III.B přinese možnost vrácení vozidla, které bude mít vyšší náklad, než odpovídá maximální možné hmotnosti nákladu. Nicméně trasa příjezdu do areálu lomu a skládky (i turistická trasa) vedou po obecní komunikaci. Aby bylo zabráněno problémům v dopravní situaci od příjezdu do lomu, po mostovou váhu pro prázdná vozidla), je nutná instalace semaforů.

Přeložku turistické trasy je nutno zabezpečit z hlediska bezpečnosti turistů (např. ochranné sítě pod dopravníky), vlastní konstrukci a povrch trasy v lese pod areálem lomu; musí být zajištěno provedení značení (žlutá trasa), odvodnění cesty, pomocná zařízení (např. zábradlí), informační tabulky a podobně. Na příjezdové komunikaci do lomu by měla být vyznačena trasa pro turisty, informační tabulky a omezena rychlost pro projíždějící dopravu do lomu a na skládku. Záměr by měl být i projednán s Klubem českých turistů.

Na obrázku č. 9 je uvedeno situování realizačních variant. tj. umístění stacionární drtírny, skládek kameniva v údolí V Potocích, komunikace a zpevněné plochy v části pod areálem (není uvedena sedimentační jímka na záchyt splavenin).