Oznámení záměru dle přílohy č. 3 k zákonu č. 100/2001 Sb. o posuzování vlivů na životní prostředí, ve znění pozdějších předpisů

rezidence
DALEJSKÉ VÝHLEDY

Oznamovatel:	EKOSPOL a.s.
Dukelských hrdinů 19
170 00 Praha 7

Zpracovatel:		Ing. Jan Zedník a kol.
				EKOSPOL a.s.
Dukelských hrdinů 19
170 00 Praha 7

ČERVENEC 2007
A. Údaje o oznamovateli
A.I. Obchodní firma
A.II. IČO
A.III. Sídlo
A.IV. Jméno, příjmení, bydliště a telefon oprávněného zástupce oznamovatele
B. ÚDAJE O ZÁMĚRU
B.I. Základní údaje
B.I.1. Název záměru a jeho zařazení podle přílohy č. 1
B.I.2. Kapacita (rozsah) záměru
B.I.3. Umístění záměru (kraj, obec, katastrální území)
B.I.4. Charakter záměru a možnost kumulace s jinými záměry
B.I.5. Zdůvodnění potřeby záměru a jeho umístění, včetně přehledu zvažovaných variant a hlavních důvodů (i z hlediska životního prostředí) pro jejich výběr, resp. odmítnutí
B.I.6. Stručný popis technického a technologického řešení záměru
B.I.7. Předpokládaný termín zahájení realizace záměru a jeho dokončení
B.I.8. Výčet dotčených územně samosprávných celků
B.I.9. Výčet navazujících rozhodnutí podle § 10 odst. 4 a správních úřadů, které budou tato rozhodnutí vydávat
B.II. Údaje o vstupech
B.II.1. Půda
B.II.2. Voda
B.II.3. Ostatní surovinové a energetické zdroje
B.II.4 Nároky na dopravní a jinou infrastrukturu
B.II.5 Ochranná pásma
B.III. Údaje o výstupech
B.III.1. Ovzduší
B.III.2. Odpadní vody
Popis řešení
B.III.3. Odpady
B.III.4. Ostatní: Hluk, vibrace
B.III.5 Doplňující údaje
C. ÚDAJE O STAVU ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ V DOTČENÉM ÚZEMÍ
C.I. Výčet nejzávažnějších environmentálních charakteristik dotčeného území
C.I.1. Ekosystémy
C.I.2. Územní systém ekologické stability krajiny (ÚSES)
C.I.3. Významné krajinné prvky (VKP)
C.I.4. Zvláště chráněná území (ZCHÚ)
C.I.5. Území přírodních parků (PP)
C.I.6. Evropsky významné lokality (EVL) a ptačí oblasti (PO)
C.I.7. Území historického, kulturního nebo archeologického významu
C.I.8. Území hustě zalidněná
C.I.9. Území zatěžovaná nad míru únosného zatížení
C.I.10. Staré ekologické zátěže
C.I.11. Extrémní poměry v dotčeném území
C.II. Stručná charakteristika stavu složek životního prostředí v dotčeném území, které budou pravděpodobně významně ovlivněny
C.II.1. Klima a Ovzduší
C.II.2. Horninové prostředí a přírodní zdroje
C.II.3. Hydrogeologie a hydrologie
C.II.4. Půda
C.II.5. Geomorfologie
C.II.7. Fauna a flóra
C.II.9. Hmotný majetek
D. ÚDAJE O VLIVECH ZÁMĚRU NA VEŘEJNÉ ZDRAVÍ A NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ
D.I. Charakteristika možných vlivů a odhad jejich velikosti a významnosti (z hlediska pravděpodobnosti, doby trvání, frekvence a vratnosti)
D.I.1. Vlivy na klima a ovzduší
D.I.2 Vlivy na hlukovou situaci a eventuelně další fyzikální a biologické charakteristiky
D.I.3. Vlivy na vodu
D.I.4. Vlivy na půdu
D.I.5. Vlivy na horninové prostředí a surovinové zdroje
D.I.6. Vlivy na faunu, flóru a ekosystémy
D.I.7. Vlivy na chráněné přírodní objekty a území
D.I.8. Vlivy na krajinu a krajinný ráz
D.I.9. Vlivy na kulturní a historické památky
D.I.10. Vlivy na obyvatelstvo a veřejné zdraví
D.II. Rozsah vlivů vzhledem k zasaženému území a populaci
D.III. Údaje o možných významných nepříznivých vlivech přesahujících státní hranice
D.IV. Opatření k prevenci, vyloučení, snížení, popřípadě kompenzaci nepříznivých vlivů
D.V. Charakteristika nedostatků ve znalostech a neurčitostí, které se vyskytly při specifikaci vlivů
F. DOPLŇUJÍCÍ ÚDAJE
G. VŠEOBECNĚ SROZUMITELNÉ SHRNUTÍ NETECHNICKÉHO CHARAKTERU
H. PŘÍLOHY
A. Údaje o oznamovateli
A.I. Obchodní firma
EKOSPOL a.s.
A.II. IČO
63999854
A.III. Sídlo
Dukelských hrdinů 19, 170 00 Praha 7
A.IV. Jméno, příjmení, bydliště a telefon oprávněného zástupce oznamovatele
Ing. Jan Zedník Ekospol a.s., Dukelských hrdinů 19, 170 00 Praha 7
tel.: 233 372 021, 606 688 781
e-mail: inzenyring.1@ekospol.cz

B. ÚDAJE O ZÁMĚRU
B.I. Základní údaje 
B.I.1. Název záměru a jeho zařazení podle přílohy č. 1
Bytový areál „REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY“
Záměr je zařazen do Kategorie II 
10.15 jako podlimitní záměr k bodu 10.6 (Skladové nebo obchodní komplexy včetně nákupních středisek, o celkové výměře nad 3000 m2 zastavěné plochy; parkoviště nebo garáže s kapacitou nad 100 parkovacích stání v součtu pro celou stavbu.
B.I.2. Kapacita (rozsah) záměru
V projektu je navrženo využití pozemku pro dva bytové domy s předběžným počtem 76 bytových jednotek. Jedná se o byty ve velikostním rozložení od 1+kk po 4+kk. Všechny byty mají výměru menší než 100 m2. V suterénech objektů jsou navrženy i další prostory vybavenosti obyvatel domu jako sklepy, místnost správce nebo prostory technického zabezpečení aj.
Společně jsou řešeny komunikace, inženýrské sítě a umístění dopravy v klidu.
Celková plocha zastavěná bytovými domy je 2 194m2..

Rozvržení bytových jednotek, počet bytů:
Typ bytu	1+kk (1+1)	2+kk	3+kk	4+kk	Celkem	
Počet	28	20	12	16	76	

Bilance ploch záměru:
Zastavěná plocha budovami		 –	 2194 m2
Komunikace a chodníky		 –	   877 m2
Zeleň v OV				 –	 4496 m2 

Seznam pozemků dotčených stavbou
Bytové domy včetně garáží: 
•	č. parc 2315/33 k. ú. Stodůlky
Rozvody IS, komunikace a poldr: 
•	č. parc. 2315/33, 2315/35, 2315/24, vše v k.ú. Stodůlky
Zařízení staveniště:
•	2315/33 k.ú. Stodůlky
Doprava
Napojení na síť místních komunikací je zabezpečeno přes nově budované komunikace realizované v rámci výstavby bytových domů Velká ohrada III (společnost Stavby Stodůlky s.r.o.) a Velká Ohrada (společnost CENTRAL GROUP a.s.). Návrh respektuje dopravní řešení požadované MČ Praha 13 a Útvarem rozvoje hl.m Prahy. 

Intenzita dopravy vyvolané posuzovaným záměrem po jeho výstavbě (rok 2010). 
Vyvolaná doprava z bytových domů – počet průjezdů v době špičky
70 stání		70 x 0,3 = 21 průjezdů/hod v době špičky

Parkoviště a zpevněné plochy 
V rámci výstavby nových bytových domů je předpokládána výstavba parkovacích a garážových stání o celkovém počtu 70 stání (62 garážových stání a 8 na povrchu). Současně bude provedena výstavba obslužné komunikace, vjezdů a chodníků.
B.I.3. Umístění záměru (kraj, obec, katastrální území)
kraj: 			Hlavní město Praha
město: 		Městská část Praha 13
katastrální území: 	Stodůlky
B.I.4. Charakter záměru a možnost kumulace s jinými záměry 
Území pro výstavbu bytových domů leží v městské části Praha 13 na pozemku č.parc. 2315/33 k. ú. Stodůlky, 
Dotčený pozemek je z hlediska funkce stanovené územním plánem zatím nevyužitý a je součásti větší funkční plochy, ve které je navrženo využití jako území čistě obytné OB a všeobecně obytné OV. Dotčený pozemek se nalézá jižně od ulice Smíchovská a západně od lokality Velké Ohrada.
	Předmětný pozemek plynule navazuje na již realizovanou a připravovanou výstavbu na sousedních pozemcích a západně je od výstavby rodinných domů v k.ú. Řeporyje oddělen pásem zeleně, ve které vede VTL plynovod. 
	Terén v místě navrhované stavby je mírně svažitý směrem  k severozápadu. 
Dotčené pozemky jsou součástí zemědělského půdního fondu s třídou ochrany IV.
V současné době není území zastavěno ani zde není vzrostlá zeleň.
V blízkém okolí záměru se nacházejí nové rodinné domy. Kumulativním vlivem, který je nutné zmínit, bude v souvislosti s realizací posuzovaného záměru mírný nárůst automobilové dopravy a s ním mírný nárůst hluku a emisí spojené s užíváním bytových domů. 
V současné době probíhá v blízkém okolí výstavba bytového areálu „Velká Ohrada“ společnosti CENTRAL GROUP a.s. (cca 568 bytů) a příprava areálu „Velká Ohrada III“ společnosti Stavby – Stodůlky s.r.o. (138 bytů). Oba tyto záměry byly posuzovány dle zákona 100/2001 Sb. Aby byla minimalizována, případně úplně vyloučena, možnost kumulace negativního vlivu stavby na okolí s případnými výstavbami, je nutné stavbu věcně, časově i technicky koordinovat se stavebními akcemi v dotčené oblasti.
Navrhovaný záměr je v souladu s platným Územním plánem hl. m. Prahy. Lokalita pro výstavbu bytového areálu leží v místě s funkčním využitím plochy OB, OV a DU, toto využití návrh respektuje.

Koeficienty míry využitelnosti území

Závazné: Koeficient podlažních ploch (KPP), Koeficient zeleně	(KZ)
Informativní: Podlažnost (PNP)

Údaje dle ÚPn HMP:
Míra využití území:
	kód míry využití území: 	D	
	plocha pozemků v OV (PLP):	7566,67 m2
	KPP:	0,8
	KZ:	0,5

	Hrubá podlažní plocha:		Dům „A“	1.NP	1008,16	m2	 
								2.NP	  994,98	m2
								3.NP	  666,74	m2
								4.NP	 353,72	m2
						HPP domu „A“:		3023,6 m2
						
						Dům „B“	1.NP	1008,16	m2	 
								2.NP	  994,98	m2
								3.NP	  666,74	m2
								4.NP	 353,72	m2
						HPP domu „B“:		3023,6 m2
						HPP celkem:			6047,2 m2

Zelené plochy:	travnaté plochy na rostlém terénu	4495,94 m2

Posouzení návrhu:

		KPP = HPP/PLP = 6047,2 / 7566,67 =  0,7992 < 0,8  	-vyhovuje
		KZ = Z/PP =  4495,94 / 7566,67     =		0,594 > 0,5 	-vyhovuje

Celková plocha zastavěná bytovými domy je 2194 m2 
Celková hrubá podlažní plocha areálu činí 6047,2 m2

Podlažnost  = HPP / Zast.Plocha = 		6047,2 / 2194 = 	2,8

Bilance dopravy v klidu:
Při návrhu bytového areálu vzniknou nároky na řešení dopravy v klidu dle vyhlášky č.26/1999 Sb. hl.m.Prahy o obecných technických požadavcích na výstavbu v hl.m.Praze ve znění pozdějších předpisů, která stanovuje počet odstavných a parkovacích stání takto:
Na dva byty 1+kk	1  parkovací stání
Na byty větší než 1+kk <100m2	1  parkovací stání
Na byty větší než 100 m2	2 parkovací stání
z toho pro osoby s omezenou schopností pohybu	5%

	počet bytů:	počet stání pro rezidenty:
1kk (do 100 m2)	    28      …………	x 0,5	  14
2kk (do 100 m2)	    20      …………	x    1	  20
3kk (do 100 m2)	    12      …………	x    1	  12
4kk (do 100 m2)	    16      …………	x    1	  16
nad 100 m2	      0      …………	x    2	    0
		celkem		62
		počet stání pro návštěvy:
celkem	    76      …………	x 0,1	    8
	            počet stání celkem:	  70
Návrh:
počet stání v garážích:	    62	
počet stání na povrchu:	      8
celkem:	    70
	
	Celkově požadovaný počet parkovacích míst je v souladu s vyhláškou hl.m. Prahy č.26/1999 Sb. o obecných technických požadavcích na výstavbu v hl.m. Praze.
B.I.5. Zdůvodnění potřeby záměru a jeho umístění, včetně přehledu zvažovaných variant a hlavních důvodů (i z hlediska životního prostředí) pro jejich výběr, resp. odmítnutí
B.I.5.a. Zdůvodnění potřeby záměru a umístění
Pozemek pro výstavbu bytového areálu leží v městské části Praha 13, katastrálním území Stodůlky na pozemku č.parc. 2315/33.
B.I.5.b. Přehled zvažovaných variant
V souladu s § 7 odst. 5 zákona č. 100/2001 Sb. O posuzování vlivů na ŽP by bylo možno pro navrhovaný záměr uvažovat následující varianty řešení, jejichž stručný popis uvádíme dále:
A. Navržená varianta stavby – aktivní varianta
B. Nulová varianta – bez realizace navrženého záměru
C. Jiné využití území
Varianta A – aktivní varianta
Území pro výstavbu bytových domů leží v městské části Praha 13 na pozemku č.parc. 2315/33 k. ú. Stodůlky, 
Dotčený pozemek je z hlediska funkce stanovené územním plánem zatím nevyužitý a je součásti větší funkční plochy, ve které je navrženo využití jako území čistě obytné OB a všeobecně obytné OV. Dotčený pozemek se nalézá jižně od ulice Smíchovská a západně od lokality Velké Ohrada. 
Investor zahájil na jaře roku 2006 přípravu projektu výstavby bytových domů na předmětném pozemku. V průběhu projednávání se architektonický záměr na základě jednání s MČ Praha 13 a vlastníky sousedních pozemků několikrát upravoval až dospěl do předkládané podoby.
V důsledku provedených úprav projektu je v předpokládaném Oznámení záměru posuzována pouze navržená varianta řešení – aktivní varianta, tj. navržená stavba. Tato výstavba odpovídá platnému územnímu plánu. Aktivní varianta, tj. varianta navržená investorem, vychází z podnikatelského záměru investora.
Popis aktivní varianty je uveden v příslušných kapitolách části B, vliv aktivní varianty je popsán v části D tohoto Oznámení.

REFERENČNÍ VARIANTY
Varianta B – nulová varianta (bez činnosti)
Na pozemku nebude realizována žádná stavba. Území bylo donedávna zemědělsky obhospodařováno a v současné době leží ladem. Využití území by zůstalo stejné jako v současnosti. Nedošlo by k zástavbě území a s ním spojené ovlivnění okolí.
Územním plánem je tato plocha určena z části jako území všeobecně obytné OV a z části jako plocha OC – čistě obytné území a DU – urbanisticky významné plochy a dopravní spojení, proto je tato varianta velmi málo pravděpodobná.

Varianta C – jiné využití území
Podle platného Územního plánu je tato plocha určena jako území čistě obytné jako území čistě obytné OB a všeobecně obytné OV. V případě, že nebude realizován záměr výstavby bytových domů „REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY“, lze očekávat, že dojde k výstavbě jiné obytné výstavby. Tato výstavba by rovněž přinesla navýšení intenzity dopravy, emisí a zvýšení hluku. Protože pro tuto variantu neexistuje konkrétní záměr, není možné uvést její popis a posoudit vliv této varianty.
Vzhledem k výše uvedenému pouze hypotetickému významu jmenovaných variant byla pro srovnání aktivní varianty použita v hodnocení pouze varianta nulová.
-B.I.6. Stručný popis technického a technologického řešení záměru
Území pro výstavbu bytových domů leží v městské části Praha 13 na nezastavěném pozemku č.parc. 2315/33 v k.ú. Stodůlky. 
Dotčený pozemek je z hlediska funkce stanovené územním plánem zatím nevyužitý. Pozemky jsou součásti větší funkční plochy, ve které je navrženo využití jako území čistě obytné OB a všeobecně obytné OV. Dotčený pozemek se nalézá jižně od ulice Smíchovská a západně od lokality Velké Ohrada. 
Předmětný pozemek plynule navazuje na již realizovanou a připravovanou výstavbu na sousedních pozemcích a západně je od výstavby rodinných domů v k.ú. Řeporyje oddělen pásem zeleně, v které vede VTL plynovod.
Pozemek má ideální předpoklady k výstavbě objektu pro bydlení. Leží v klidové zóně, je mírně svažitý a lze jej dopravně připojit na komunikace budovaní v rámci výstavby projektů v lokalitě „Velká Ohrada“. Navrhovaný areál lze též napojit na všechny potřebné inženýrské sítě rovněž budované v rámci výstavby lokality Velká Ohrada.

Technické řešení
Výstavba bytových domů je navržena formou dvou shodných bytových domů (v situaci označené jako „A“ a „B“), mezi kterými je vybudována příjezdová komunikace sloužící pro přístup do bytového domu „B“. 
Navrhovaná bytová výstavba obsahuje předpokládaný počet 76 bytových jednotek. Jedná se o byty ve velikostním rozložení od 1+kk po 4+kk. Všechny byty mají výměru menší než 100 m2. V suterénech a 1.NP objektů  jsou navrženy i další prostory vybavenosti obyvatel domu jako kočárkárny, sklepy nebo prostory technického zabezpečení (kotelny).
Domy budou řešeny jako stavby s bezbariérovým přístupem do 1 .NP.
U části bytů v 1. NP jsou využity plochy „předzahrádek".

Rozvržení bytových jednotek, počet bytů:
Typ bytu	1+kk 	2+kk	3+kk	4+kk	Celkem	
Počet	28	20	12	16	76	

Objekt	Rozloha (m2)	Počet bytů	Počet garáží	Počet stání na povrchu	
A	1097	38	31	8	
B	1097	38	31		
Celkem	2194	76	62	8	

Architektonické řešení
Navržené bytové domy jsou tvořeny vzájemně se prolínajícími kvádrovými hmotami. Z hlavní hmoty vystupují arkýře, které kompozičně navazují na ustupující patra vytvářejí subtilnější „kostru“, která komplex opticky odhmotňuje.  Počet podlaží je od 2 + 2 ustupující nadzemní podlaží.
V suterénech objektů jsou umístněny garáže a příslušenství domu. Část bytů v 1.NP má svou předzahrádku.
 Konstrukční řešení
Nosný systém objektů obytných domů je zděný stěnový, některé stěny jsou železobetonové. Zdivo bude provedeno z cihelných keramických tvarovek vč. překladů např. POROTHERM. Stropní konstrukce se předpokládá železobetonová monolitická případně kombinace monolitu a filigranových stropních prvků . 
Založení objektů bude navrženo na základě podrobného rozboru geologických podmínek území. Předpokládá se kombinované založení na železobetonových pasech, deskách s mikropilotami a pilotami.
Zastřešení je navrženo převážně plochými střechami. Plasticita průčelí objektů bude tvořena arkýři a použitím výrazných konstrukčních prvků jako balkóny, a pod. 
Okna včetně balkónových dveří jsou navržena plastová s vakuovaným izolačním dvojsklem 
Technologické řešení
Vytápění bytového areálu a ohřev TUV je navrženo v centrálních plynových kotelnách, umístěných v podzemním podlaží domů.
Podrobné řešení kotelen, návrh osazení kotli, bojlery vč. měření a regulace bude předmětem projektu pro stavební povolení..
Podzemní parkovací stání jsou odvětrávána přirozeně v souladu s příslušnou legislativou.
Výstavba a HTÚ
Zařízení staveniště bude na pozemku investora parc. č. 2315/33 v k.ú. Stodůlky. Pozemky jsou v KN vedené jako orná půda, třídy ochrany IV. Před započetím hlavních zemních prací bude skryta svrchní vrstva půdy a soustředěna na deponie v místě stavby. Posléze bude využita na ohumusování a při sadovnických úpravách. Výkopový materiál bude částečně použit pro zpětné zásypy a přebytečný odvezen na skládku. Vhodný obsypový a zásypový materiál bude zavážen přímo do díla jednotlivých stavebních objektů
Založení objektů bude podrobněji navrženo na základě podrobného IG průzkumu, který bude proveden před zahájením projekčních prací na projektu pro stavební povolení. Vjezd stavební techniky bude realizován po komunikaci realizované v rámci výstavby na sousedních pozemcích. Při provádění veškerých stavebních prací se předpokládá použití běžných technologií a materiálů. 
Po dokončení stavby bude zařízení staveniště odstraněno.

Seznam pozemků dotčených stavbou
Bytové domy včetně garáží: 
•	č. parc 2315/33 k. ú. Stodůlky
Rozvody IS, komunikace a poldr: 
•	č. parc. 2315/33, 2315/35, 2315/24, vše v k.ú. Stodůlky
Zařízení staveniště:
•	2315/33 k.ú. Stodůlky

Doprava
Doprava v době výstavby bude v souladu s Dohodami s investory na sousedních pozemcích vedena shodně se staveništní trasou společnosti CENTRAL GRPOUP a.s. s výjezdem na Smíchovskou ulici.

Doprava po ukončení stavebních prací 
Obslužné komunikace
Bytové domy jsou dopravně napojeny na ul. vybudovanou v rámci projektů spol. Stavby – Stodůlky s.r.o. a CENTRAL GROUP – Stodůlky a.s.

Plochy parkovacích stání jsou navrženy ze zatravňovacích panelů a zámkové dlažby. Parkování pro osoby se sníženou schopností pohybu bude řešeno 1 parkovacími stáním umístěnými na povrchu a 3 stáními v garážích. Bezbariérový přístup do garáží bude zajištěn pomocí plošiny umístněné po obvodu ramen schodiště spojujícího garáže s dvorem.

Městská hromadná doprava
Bytový areál bude obsloužen stávajícími autobusovými linkami hromadné dopravy ze stávajících zastávek v ulici Jeremiášova a Smíchovská.

Pěší doprava
Základní šířka chodníku je stanovena pro 2 pěší pruhy tj. 1,50 m. Krytem je betonová zámková dlažba. Přilehlé obslužné komunikace jsou chodníkem lemovány alespoň po jedné straně. Celý areál je navržen s ohledem na zabezpečení pohybu osob se sníženou schopností pohybu a orientace, v souladu s vyhláškou Ministerstva pro místní rozvoj č. 369/2001 Sb.

Doprava v klidu
Při návrhu bytového areálu vzniknou nároky na řešení dopravy v klidu dle vyhlášky č.26/1999 Sb. hl.m.Prahy o obecných technických požadavcích na výstavbu v hl.m.Praze ve znění pozdějších předpisů, která stanovuje počet odstavných a parkovacích stání takto:
Na dva byty 1+kk	1  parkovací stání
Na byty větší než 1+kk <100m2	1  parkovací stání
Na byty větší než 100 m2	2 parkovací stání
z toho pro osoby s omezenou schopností pohybu	5%

	počet bytů:	počet stání pro rezidenty:
1kk (do 100 m2)	    28      …………	x 0,5	  14
2kk (do 100 m2)	    20      …………	x    1	  20
3kk (do 100 m2)	    12      …………	x    1	  12
4kk (do 100 m2)	    16      …………	x    1	  16
nad 100 m2	      0      …………	x    2	    0
		celkem		62
		počet stání pro návštěvy:
celkem	    76      …………	x 0,1	    8
	            počet stání celkem:	  70
Návrh:
počet stání v garážích:	    62	
počet stání na povrchu:	      8
celkem:	    70
	
	Celkově požadovaný počet parkovacích míst je v souladu s vyhláškou hl.m. Prahy č.26/1999 Sb. o obecných technických požadavcích na výstavbu v hl.m. Praze.¨
Vyvolaná doprava
Vyvolaná doprava z bytových domů – počet průjezdů v době špičky
70 stání		70 x 0,3 = 21 průjezdů/hod v době špičky
Napojení na inženýrské sítě
Navrhovaná výstavba bytových domů je řešena v kontextu s okolní stávající zástavbou a zejména připravovanou a v současné době realizovanou výstavbou bytových domů na okolních pozemcích.
V současnosti není na pozemek dovedena žádná síť technické infrastruktury. Všechny napojovací body jsou navrženy v koordinaci s investory výstavby na sousedních pozemcích (Stavby - Stodůlky s.r.o., CENTRAL GROUP - Stodůlky,a.s.).

Návrh řešení
•	Propojení na distribuční síť VN 22 kV je situováno z napojovacího bodu při hranici s pozemkem č.parc. 2315/36 v k.ú. Stodůlky.
•	Připojení na sdělovací kabely bude vedeno v souběhu s kabely NN.
•	Bytové domy budou napojeny na připravovaný vodovodní řad PE HD 150, který bude rozvádět vodu k přípojkám jednotlivých objektů DN 80 v souladu s podmínkami PVK a  PVS.
•	Středotlaký plynovod bude napojen na nově budovaný řad přípojkami D 32
•	Splašková kanalizace bude napojena na nově budovanou stoku PVC DN 300 přípojkami PVC DN 200.
•	Odvádění dešťových vod ze střech domů je řešeno areálovou kanalizací DN 200 do otevřeným poldru s potřebným retenčním účinkem. Dešťové vody ze zpevněných vod komunikací, chodníků a parkovacích stání bude odvedeno do nově budované stoky PVC DN 300.
•	Příprava tepla a teplé užitkové vody je řešena ve dvou plynových kotelnách (v suterénu každého objektu), rozvody tepla a TUV v objektech jsou řešeny systémem stoupacích potrubí a kombinací ležatých rozvodů v suterénu.
•	Nově navržené veřejné osvětlení bude napájeno z nově navrženého na osvětlení budované investory na sousedních pozemcích. 
B.I.7. Předpokládaný termín zahájení realizace záměru a jeho dokončení 
Předpoklad zahájení stavby:						05/2008
Předpoklad dokončení stavby: 					07/2009
Předpokládaná doba výstavby:					14 měsíců
B.I.8. Výčet dotčených územně samosprávných celků
Magistrát: 			Hlavní město Praha
Městská část: 			Praha 13
Katastrální území: 		Stodůlky
B.I.9. Výčet navazujících rozhodnutí podle § 10 odst. 4 a správních úřadů, které budou tato rozhodnutí vydávat 
Posuzování záměru zajišťuje orgán magistrátu hl. m. Prahy, v tomto případě odbor Ochrany prostředí Magistrátu hlavního města Prahy, Jungmanova 35/29, Praha 1. 
O tom jakým způsobem proběhnou správní řízení ve věcech umístění, povolení a trvalého užívání stavby rozhodne věcně a místně příslušný stavební úřad. Tomto případě stavební odbor ÚMČ Prahy 13, Sluneční náměstí 13/2580, 158 00 Praha 5.
B.II. Údaje o vstupech
B.II.1. Půda
Pro potřeby ÚR byl ing. Marií Čedíkovou, Janou Šarounovou a Martinou Vlastníkovou, zpracován podklad pro odnětí zemědělské půdy ze ZPF.
V řešeném území je zemědělská půda zastoupena kambizemí na břidlicích. Je to mělká půda, středně těžká s úlomky podložních hornin. Ornice je hnědé až šedohnědé barvy, jílovitohlinitého zrnitostního složení s hojnými úlomky podložních hornin. Je totožná s humózním horizontem a její mocnost je 20 cm. Zde přechází v hnědorezivý až rezivý horizont hlinitojílovitý s hojnými úlomky hornin. Z agronomického hlediska se půda v řešeném území řadí k málo kvalitním zemědělským půdám s třídou ochrany IV.
Zábor půdy
Celková plocha zastavěná bytovými domy je 2 194m2.. Celý záměr se nachází na parcele č. 2315/33, která je v KN vedena jako orná půda s třídou ochrany č. IV.
Návrh skrývky kulturních vrstev půdy
	Na základě provedeného průzkumu bylo navrženo provést v řešeném území skrývku ornice o mocnosti 20 cm. 
Předběžná bilance humózní zeminy:
Trvalý zábor……………………………………………………….....	0,7567 ha
Mocnost skrývky .......…………….......…………………………...	      20 cm
Množství ornice............................………………………….... 	 1.513 m3
Návrh na využití humózní zeminy
Vzhledem k tomu, že se jedná o ornici nízké kvality, ve navrženo její ponechání na deponii v místě stavby a po jejím skončení její využití pro výsadbu zeleně kolem bytových domů.
B.II.2. Voda
Odběr vody v době výstavby
Napojení v době zahájení výstavby bytových domů bude na vodovodní řád v šachtě DN 150 realizovaný v rámci výstavby areálu „Velká ohrada III“. 
Na přípojce pro stavbu bude instalován hlavní uzávěr vody a vodoměr pro účely zařízení staveniště. Od tohoto přípojného místa bude proveden přívod do stavebních buněk se sociálním zařízením, do buněk ostrahy u vjezdů a do 2 míst míchacích center. Dle potřeb dodavatele mohou být provedeny další rozvody mobilní na stavby objektů (kropení betonů, zkrápění prachu apod. Přípojky pro mobilní buňky budou provedeny z PE potrubí a uloženy v zemi v nezámrzné hloubce.

Předpokládaný odběr (spotřeba) vody:
max. počet pracovníků cca 80 x 50 l   =	0,046 l/sec
voda pro stavbu				3,000 l/sec
celkem 					3,046 l/sec

Odběr vody v době provozu
Průměrná potřeba vody při uvažovaném počtu obyvatel 460 ve 184 bytových jednotkách byla vypočtena na následující množství (pro určení potřeby vody uvažujeme hodnotu 150 l/os.den): 

Výpočet potřeby vody :
76 bytových jednotek      =>       160 os.
Q = 160 os. á   150 l.os -1.den -1 =   24 000 I/den
Qp = 24 m3.den -1
Roční množství			8 760 m3
Maximální denní potřeba vody	0.42 l/s
B.II.3. Ostatní surovinové a energetické zdroje
B.II.3.a Elektrická energie
Odběr elektrické energie v době výstavby
Připojení elektrické energie bude provedeno z nově vybudované trafostanice do staveništního pilíře přes měření a odtud do objektů zařízení staveniště a jeřábům a dalším elektrickým zařízením. Na tyto rozvody, po upřesnění bude vypracován projekt rozvodů elektroinstalace pro objekty a odběrná místa strojního vybavení jako součást realizace projektu zařízení staveniště a provedena revize. Detaily určí odborník elektro. 
Spotřeba elektrické energie se bude odvíjet od typů a množství stavebních strojů, které použije konkrétní dodavatel, který není v současné době znám. Zde uvádíme její odhad. 

Místo napojení elektřiny pro zařízení staveniště označeno v situaci POV, včetně páteřních rozvodů elektrické energie.

Předpokládaná spotřeba elektřiny:
Stabilní strojní vybavení:	jeřáby – 3 ks		3 x 53 kW			159 kW
míchačka – 4 ks        4 x 5   kW			20 kW
				stavební zdviž 2 ks	2 x 14 kW			28 kW
svářečky  4 ks		4 x 6   kW			24 kW
				vibrační lišty 		4 x 3   kW			12 kW
přenosná el. zařízení									30 kW
přímotopy (ve stavebních buňkách)   2 x 20		 40 kW
			osvětlení pracovišť					35 kW
		noční osvětlení stavby				4 kW
								celkem			352 kW
								soudobost ß 0.8	282 kW
V dalším stupni PD bude přesně specifikován odběr pro výstavbu.
Odběr elektrické energie v době provozu
Bilance spotřeby el. energie (bytové domy):
Navrženým kabelovým distribučním rozvodem 0,4 kV bude napájeno 76 bytových jednotek. Vytápění a ohřev TUV bude řešen ve dvou plynových kotelnách. Elektrická energie bude využívána k vaření a použití běžných domácích spotřebičů.
Pro každý byt je uvažován soudobý příkon 3,9 kW, tj. pro byty celkem 298 kW.
Dále je pro každý dům uvažován příkon 5 kW pro napájení společné spotřeby domu. Celkový soudobý příkon společných odběrů bytových domů je tedy 10 kW.
Pro podzemní garáže je uvažován celkový soudobý příkon 36 kW. Pro nově navržené objekty (byty, domy, garáže) je souhrnně uvažován soudobý příkon 344 kW.
B.II.3.b Zemní plyn
Odběr plynu v době výstavby
V době výstavby nebude zemní plyn odebírán.
Odběr plynu v době provozu
Pro vytápění a ohřev TUV jsou navrženy 2 kotelny. 
Bilance spotřeby plynu:
Kotelny v domech A a B
Výkon kotle	      2 x 70 kW, bojlery 1000 + 500 I
Podrobné řešení kotelen, návrh osazení kotli, bojlery vč. měření a regulace bude předmětem projektu pro stavební povolení.
Roční spotřeba tepla, zemního plynu :
Roční spotřeba tepla pro ÚT a ohřev TUV byla stanovena dle ČSN 38 3350 a činí pro jednotlivé objekty:

A		QROKÚT		  710  GJ/rok	
		QROKTUV		  510  GJ/rok
		Celkem		1220  GJ/rok
		Zemní plyn		41.070 m3/rok
B		QROKÚT		  710  GJ/rok	
		QROKTUV		  510  GJ/rok
		Celkem		1220  GJ/rok
		Zemní plyn		41.070 m3/rok
B.II.4 Nároky na dopravní a jinou infrastrukturu
Intenzita dopravy
Po dobu výstavby (cca 14 měsíců) bude doprava vedena v souladu s dohodami s investory na sousedních pozemcích přes komunikace budované v rámci výstavby lokality „Velká Ohrada“.
V období provádění zemních prací (cca 25 pracovních dní) se předpokládá 6 jízd nákladních aut za hodinu, tj. 24 NA/den. Při vlastní stavbě se předpokládá navážení materiálu 2 kamiony/týden. 
Záměr po své realizaci vyvolá nárůst dopravy, jejíž objem je vyčíslen níže. Doprava z lokality REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY bude směrována na komunikace realizované v rámci výstavby „Velká Ohrada“ s výjezdem na Smíchovskou ulici.
Intenzita automobilové dopravy, která vznikne po realizaci bytových domů bude vzhledem k intenzitě dopravy z okolních lokalit marginální, tj. navýšení v řádu desetin procenta. Bude se jednat o dopravu zejména osobních automobilů, které budou směřovat na ulici Smíchovskou a Červeňanského.
Současné (rok 2005) a výhledové (rok 2010) intenzity dopravy na komunikacích, na které je dopravně napojeny areály Velká Ohrada, Velká Ohrada III a REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY.

ul. Jeremiášova, úsek Jáchymovská – Smíchovská
rok	počet jízd	počet	 	Rok	počet jízd	počet	
 	 	 	 	 	 	 	
2005	osobní 	10 700	 	2010	osobní 	17 600	
 	pomalá (do 6 t)	700	 	 	pomalá (do 6 t)	600	
 	těžká (nad 6 t)	200	 	 	Těžká (nad 6 t) 	100	
 	Celkem	11 400	 	 	Celkem	18 200	

ul. Jeremiášova, úsek Smíchovská – Červeňanského
rok	počet jízd	počet	 	rok	počet jízd	počet	
 	 	 	 	 	 	 	
2005	osobní 	17 300	 	2010	osobní 	24800	
 	pomalá (do 6 t)	1300	 	 	pomalá (do 6 t)	1500	
 	těžká (nad 6 t)	500	 	 	těžká (nad 6 t) 	600	
 	Celkem	18 600	 	 	Celkem	26300	

ul. Smíchovská, úsek Jeremiášova – Jáchymovská
rok	počet jízd	počet	 	rok	počet jízd	počet	
 	 	 	 	 	 	 	
2005	osobní 	7 500	 	2010	osobní 	7500	
 	pomalá (do 6 t)	700	 	 	pomalá (do 6 t)	800	
 	těžká (nad 6 t)	200	 	 	těžká (nad 6 t) 	400	
 	Celkem	8 200	 	 	Celkem	8300	

Intenzita dopravy vyvolané posuzovaným záměrem po jeho výstavbě (rok 2010). 
Vyvolaná doprava z bytových domů – počet průjezdů v době špičky
70 stání		70 x 0,3 = 21 průjezdů/hod v době špičky

Parkoviště a zpevněné plochy 
Při návrhu bytového areálu vzniknou nároky na řešení dopravy v klidu dle vyhlášky č.26/1999 Sb. hl.m.Prahy o obecných technických požadavcích na výstavbu v hl. m. Praze ve znění pozdějších předpisů, která stanovuje počet odstavných a parkovacích stání takto:

Doprava v klidu:
počet stání v garážích:	  62
počet stání na povrchu:	    8
celkem:	  70

Inženýrské sítě
Jednotlivé domy budou přípojkami vody, kanalizace, plynu, elektro a tel. kabely napojeny na inženýrské sítě budované zejména v rámci celého areálu Velká Ohrada.
B.II.5 Ochranná pásma
Navržené budovy se nenacházejí v ochranném pásmu stávajících ani navrhovaných inženýrských sítí.
B.III. Údaje o výstupech
B.III.1. Ovzduší
Pro potřeby Oznámení byla Ing. Martinem Vejrem zpracována rozptylová studie pro lokalitu REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY. Studie je součástí příloh tohoto Oznámení jako Studie č. 1. 
Předkládaná rozptylová studie řeší znečištění ovzduší vlivem vytápění a vyvolané dopravy. Studie přitom přihlíží k znečištění ovzduší v okolí pozadím.
Pro emitované škodliviny byly napočítány imisní koncentrace v okolí záměru. Výsledné přírůstky imisních koncentrací z nového zdroje jsou společně s imisním pozadím porovnány s platnými imisními limity.

Charakteristika lokality
Mezi škodliviny emitované z provozu stacionárních zdrojů vytápění a navazující automobilové dopravy budou patřit především oxidy dusíku, oxid uhelnatý a benzen. Základním obecným podkladem pro hodnocení současného imisního zatížení škodlivinami znečišťujícími ovzduší v zájmové oblasti jsou výsledky měření na imisních stanicích. Při posuzování stavu ovzduší v zájmové lokalitě lze vycházet z materiálu ČHMÚ - Praha ”Znečištění ovzduší na území České republiky”. 

Nejbližší imisní stanice jsou ASTOA Pha 5 Stodůlky a ARERK Pha 5 Řeporyje. 
Imisní stanice ve Stodůlkách je pozaďový typ stanice umístěný v městské obytné zóně. Cíl imisní stanice je využití při operativním řízení a regulaci. Stanice se nachází na volné ploše v prostoru sídliště u komunikace s malou hustotou provozu. 
Imisní stanice v Řeporyjích je umístěna ve školní zahradě. Jedná se pozaďovou stanici umístěnou v předměstské obytné – zemědělské zóně. Cílem stanice je stanovení reprezentativních koncentrací pro osídlené části území. 

V následující tabulce jsou uvedeny naměřené hodnoty imisních koncentrací oxidu dusičitého na stanici v Praze Stodůlkách v posledních čtyřech letech spolu s příslušnými imisními limity.

Naměřené imisní koncentrace oxidu dusičitého na stanici v Praze Stodůlkách (µg/m3)
Imisní stanice	Rok	Max. hodinová imise NO2
IHh = 200 µg/m3	19. nejvyšší hodnota imise NO2	Průměrná roční imise NO2
IHr = 40 µg/m3	
ASTOA Pha 5
Stodůlky	2003	-	-	-	
	2004	107,6	82,1	-	
	2005	140,0	122,8	28,9	
	2006	145,4	120,9	29,2	

Imisní limit pro nejvyšší hodinovou imisní koncentraci NO2 je stanoven na 200 µg/m3. Tato hodnota nesmí být překročena více než 18krát za kalendářní rok. Proto je v tabulce též uvedena 19. nejvyšší hodnota hodinové imise. Z tabulky je patrné, že k překročení imisního limitu hodinového v posledních čtyřech letech na imisní stanici v Praze Stodůlkách nedochází.

V případě průměrných ročních imisí oxidu dusičitého je imisní limit stanoven na 40 µg/m3. Z tabulky je patné, že plnění limitu je možné pouze s využitím meze tolerance.

Další sledovanou škodlivinou je oxid uhelnatý. V následující tabulce jsou uvedeny naměřené hodnoty imisí CO za poslední tři roky na imisní stanici v Praze Řeporyjích. Imisní stanice Stodůlky koncentrace oxidu uhelnatého v ovzduší nesleduje.

Naměřené imisní koncentrace oxidu uhelnatého na imisní stanici v Praze Řeporyjích(µg/m3)
Měřící stanice	Rok	Nejvyšší 8hodinový průměr
IHr = 10 000	
ARERK Pha 5 
Neporyje	2003	3 762,8	
	2004	11 172,5	
	2005	9 218,8	
	2006	3 711,1	

Z naměřených údajů uvedených v tabulce je zřejmé, že na imisní stanici v Praze Řeporyjích v posledních letech k překračování imisního limitu, který je stanoven na 10 000 μg/m3 nedochází. V roce 2004 byl limit plněn pouze s využitím meze tolerance. Na ostatních stanicích v Praze plnění imisního limitu problematické není. Můžeme tedy očekávat, že v zájmové lokalitě Stodůlek, nebude plnění imisního limitu pro oxid uhelnatý problematické.

Počet stanic, na kterých jsou imise další sledované škodliviny – benzenu - monitorovány, je omezen. Naměřené průměrné roční hodnoty imisních koncentrací benzenu z let 2000 až 2006 v České republice jsou uvedeny v následujících tabulkách v rozptylové studii, která je přílohou oznámení. Imisní limit legislativně stanovený pro benzen 5 μg/m3 se vztahuje na dobu průměrkování 1 rok.

Výsledky měření emisí PM10 AIM ČHMI v roce 2005 (µg.m-3)
Organizace:	Hodinové hodnoty	Denní hodnoty	Roční hodnoty	
Staré č. ISKO	Max.	95% Kv	50% Kv	Max.	36 MV	50% Kv	X
průměr	S
	N
	
Lokalita	Datum	99.9% Kv	98% Kv	Datum	Datum	98% Kv	XG	SG	dv	
ČHMÚ	168,9	73,1	25,1	134,8	53,8	26,9	31	18,13	352	
774										
Pha4-Libuš	05.03.	147,3	93	04.03.	22.02.	78,8	26,5	1,76	6	
	
ČHMÚ	178	70	21	122,8	39,4	24,1		16,42	187	
773										
Pha4-Braník	10.02.	166	86	09.02.	27.05.	70,1		1,65	97	

Limity pro PM10
Znečišťující látka	Doba průměrování	Imisní limit	Přípustná četnost překročení za kalendářní rok	
PM10	24 hodin	50 µg.m-3	35	
PM10	1 kalendářní rok	40 µg.m-3	-	

Vysvětlivky:
TZL	Tuhé znečišťující látky
PM10	Částice, které projdou velikostně-selektivním vstupním filtrem vykazujícím pro aerodynamický průměr 10 μm odlučovací účinnost 50 %
50%kv 	kvantil
MAX	hodinové, 8hod. nebo denní maximum v roce
X	aritmetický průměr
S	směrodatná odchylka
N	počet měření v roce
XG	roční geometrický průměr
SG	standardní geometrická odchylka
dv	doba trvání nejdelšího souvislého výpadku stanice

Etapa výstavby
Za krátkodobý plošný zdroj znečišťování lze formálně pokládat fázi výstavby (příprava staveniště, výkopové a stavební práce). Do ovzduší budou emitovány zejména prachové částice. Skutečná kvantifikace objemu emisí by byla spekulativní, významný podíl na emisi prachu budou mít resuspendované částice prachu (sekundární prašnost), jejichž objem je závislý na těžko kvantifikovatelných okolnostech, jako je období výstavby, průběh počasí, zrnitostní složení zemin na staveništi, apod. Také modelování těchto imisí je problematické a žádný z referenčních výpočtových imisních modelů uvedený v nařízení vlády č. 597/2006 Sb. nezahrnuje sekundární ani resuspendované částice.
Z hlediska ochrany ovzduší je třeba upozornit na skutečnost, že při přípravě a zakládání stavby bude při provádění zemních prací a manipulaci se sypkými materiály třeba vhodnými technickými a organizačními prostředky minimalizovat tuto sekundární prašnost a její vliv na okolní životní prostředí. Z hlediska dopravy dodavatel stavby zajistí účinnou techniku pro čištění vozovek především při zemních pracích a další výstavbě. V případě potřeby bude zabezpečeno skrápění plochy staveniště. Dodavatel stavby bude zodpovědný za zajištění řádné údržby a sjízdnosti všech jím využívaných přístupových cest k zařízení staveniště pro celou dobu výstavby.

Etapa provozu
Bodové zdroje
Plynové kotelny
Centrálním zdrojem tepla pro vytápění a ohřev teplé užitkové vody (TUV) každé sestavy objektů bude teplovodní (TV) plynová kotelna, umístěná v samostatné místnosti v 1.PP. každé sestavy. Kotelna bude zásobovat teplem a TUV vždy jednu sestavu objektů. Plynová kotelna bude teplovodní, nízkotlaká, s palivem zemní plyn. Teplonosným médiem bude teplá voda o základním teplotním spádu 80/60°C.
S ohledem na výše uvedenou tepelnou bilanci a splnění požadavku ČSN 06 0310 na zálohování zdrojů tepla jsou jako vlastní zdroj tepla navrženy 2 plynové litinové kotle o jmenovitém výkonu:
A + B			2 x 70 kW
C + D			2 x 70 kW
Z hlediska emisních vydatností budou kotle spadat do 5. emisní třídy NOx (NOx < 70 mg/kWh). Odkouření kotlů bude řešeno 3-složkovými kouřovody o Ø 180/260 mm. Kouřovody budou zaústěny do samostatných 3-složkových komínových průduchů Ø 180/260 mm, vedených instalační šachtou nad střechu objektu. Účinná výška komínů od napojení sopouch činí cca 12 m. Komíny budou u paty opatřeny zařízením pro trvalý odvod kondenzátu. Na kouřovodu v místě směrové změny a v komínovém průduchu pod napojením sopouchu bude kontrolní otvor. Odkouření kotlů, tj. kouřovody včetně navazujících komínů a jejich nosné ocelové konstrukce bude komplexní dodávkou specializované firmy. 

U plynových kotlů pro vytápění obytných domů se očekávají emise oxidů dusíku a oxidu uhelnatého ze spalování zemního plynu. Emise ostatních škodlivin jsou nevýznamné. Pro výpočet velikosti emisí byly použity emisní faktory uvedené v Nařízení vlády č. 352/2002 Sb. k zákonu č.86/2002 Sb., o ochraně ovzduší, ve znění pozdějších předpisů. Hodnoty emisních faktorů v případě těchto instalovaných výkonů jsou uvedené v následující tabulce v kg škodliviny na 106 m3 zemního plynu.

Emisní faktory pro škodliviny produkované ze spalování zemního plynu (kg/106 m3 spáleného plynu)
Palivo	Topeniště	Výkon kotle	Tuhé znečišťující látky	SO2	NOx	CO	VOCS	
Zemní plyn	Jakékoliv	< 0,2 MW	20	2,0*S
(9,6)	1 600	320	64	

Určující pro velikost emisí je spotřeba zemního plynu. Následující tabulka uvádí vypočtené emise znečišťujících látek z plynových zdrojů na vytápění jednotlivých bytových domů.

 Emise znečišťujících látek z bodových zdrojů pro vytápění 
objekt	spotřeba paliva [m3.rok-1]	spotřeba paliva [m3.hod-1]	emise NOx	emise CO	
			[g.s-1]	[kg.r-1]	[g.s-1]	[kg.r-1]	
A + B	41 070	20	0,0089	65,7	0,0018	13,1	
B + C	41 070	20	0,0089	65,7	0,0018	13,1	
Celkem	82 140	40	0,0178	131,4	0,0036	26,2	

Z tabulek emisních vydatností zdrojů vytápění spalujících zemní plyn je patrné, že nejvýznamnější škodlivinou znečišťující ovzduší budou oxidy dusíku. Plynové kotle instalované v kotelnách bytových domů zajišťující vytápění budou podle výpočtu z emisních faktorů celkem emitovat cca 132 kg oxidů dusíku a 26 kg oxidu uhelnatého ročně. Takto vypočtené předpokládané teoretické množství emisí podle emisních faktorů uvedených v Nařízení vlády č. 352/2002 Sb. jsou vyšší než emise skutečné – naměřené autorizovaným měřením. Množství a složení emisí bude záviset především na skutečné spotřebě zemního plynu, která závisí na počasí a dalších faktorech a zejména na správném seřízením spalovacího režimu. Emise uvedené v tabulce výše jsou maximalistické, pokud bychom emise počítali na podkladě výrobců plynových zařízení, kteří běžně garantují emisní hodnoty < 70 mg NOx/kWh, došli bychom k emisi až třetinově nižší. Můžeme tedy konstatovat, že rozptylová studie pracuje s jistou rezervou.
Garážová stání
Bodovými zdroji znečišťování jsou garážová stání umístěná v suterénních prostorách bytových objektů. Pro objekt A je navrženo celkem 31 podzemních garážových stání a pro objekt B též 31 stání. Celkem tedy 62 podzemních parkovacích stání. Podzemní garáže jsou větrány přirozeným způsobem přes protidešťové žaluzie jenž budou osazeny v obvodových stěnách. Osazení na protilehlých stěnách zajistí dobré příčné provětrání. Volná průtočná plocha je v souladu s normou ČSN736058.
Vypočtený vzduchový výkon zajišťující větrání garáží odpovídá dávce 200 m3/h na kryté stání. Přívod a odvod vzduchu do a z prostoru garáží je navržen přirozeně přes protiděšťové žaluzie v obvodových stěnách. Protidešťové žaluzie budou osazeny se sítí proti hmyzu.

Pro výpočet emisních vydatností automobilů pojíždějících v garážích bylo použito emisních faktorů doporučených MŽP. Pro výpočet emisních faktorů pro motorová vozidla je určen PC program MEFA v.02.

Do výpočtu emisí vznikajících v suterénních garážích byl zahrnut vliv víceemisí ze studených startů a dále emise pro případ popojíždění. Pro výpočet maximální hodinové emise předpokládáme hodinovou intenzitu ve všech garážích 70 % osobních automobilů z celkového počtu parkovacích míst. Střední dráha pojezdu potřebná k zaparkování (včetně manévrování) v navrhovaných garážích se odhaduje na cca 50 m. Po zaparkování a před vyjetím se uvažuje s chodem motoru na volnoběh po dobu několika sekund.

Emise znečišťujících látek vznikající v suterénních garážích 
Objekty	Počet stání	Množství odsávaného vzduchu
m3.hod-1	Emise NOx	Emise CO	Emise benzenu	
			[g.s-1]	[kg.r-1]	[g.s-1]	[kg.r-1]	[g.s-1]	[kg.r-1]	
A + B	31	6 200	0,0001	1,38	0,0006	8,9	0,00000032	0,05	
C + D	31	6 200	0,0001	1,38	0,0006	8,9	0,00000032	0,05	

Plošné zdroje
Emisní faktory
Pro výpočet emisních vydatností dopravních zdrojů bylo použito emisních faktorů doporučených MŽP. Pro výpočet emisních faktorů pro motorová vozidla je určen PC program MEFA v.02. Tyto jednotné emisní faktory byly použity z důvodu možného vzájemného porovnání bilančních výpočtů emisí z dopravy či hodnocení vlivu motorových vozidel na kvalitu ovzduší.

Podklady MEFA v. 02 uvažují u emisních faktorů s automobily v kategorii konvenční, EURO 1, EURO 2, EURO 3 a EURO 4. Kategorie konvenční se týká vozidel splňujících emisní limity platné ještě před emisními úrovněmi EURO. U těchto vozidel nebyla ještě realizována žádná technická opatření na pohonné jednotce či výfukovém systému za účelem snížení emisí škodlivin (např. katalytické konvertory výfukových plynů, recyklace spalin, apod.).
Velikost emisí z dopravy je ovlivněna podílem osobních automobilů se zážehovým motorem. Do výpočtu emisí je zahrnuto 15 % zastoupení vozidel s dieselovým a 85 % s benzinovým motorem.
Emisní vydatnost plošných zdrojů
Plošným zdrojem emisí budou parkovací stání navrhovaná podél komunikace před bytovými domy. Celkově je na terénu navrhováno 8 parkovacích stání pro objekty A a B. Pro výpočet emisí z plošných zdrojů parkovacích stání byly použity emisní faktory výše zmíněné. Do výpočtu emisí byl zahrnut vliv víceemisí ze studených startů a dále emise pro případ popojíždění. 

Výpočet emisí z plošných zdrojů je proveden pro hodinu dopravní špičky, kdy se předpokládá příjezd a odjezd cca poloviny, tj. 4 osobních automobilů za hodinu na/z parkovacích stání na komunikacích v okolí bytových domů.

Výsledné emise z plošných zdrojů uvádí následující tabulka.
Emisní vydatnosti z plošných zdrojů znečišťování ovzduší
Znečišťující látka	Emise  g/s	
Oxidy dusíku	0,0000305	
Oxid uhelnatý	0,0001160	
Benzen	0,0000006	
Liniové zdroje
Liniovými zdroji budou automobily pohybující se po nově vybudovaných místních komunikacích, kterými bude lokalita pro výstavbu obytného komplexu napojena na stávající silniční síť – ul. Jeremiášovu. U stávajících komunikací je již v současné době určitá míra zatížení exhalacemi a škodlivinami z motorů projíždějících automobilů (zejména komunikace Jeremiášova). 
Stanovení velikosti emisí z dopravy vychází z frekvence dopravy na liniových zdrojích a z příslušných emisních faktorů. Pro výpočet emisních faktorů pro motorová vozidla je určen PC program MEFA (verze 02). Tento program umožňuje výpočet univerzálních emisních faktorů pro všechny základní kategorie vozidel různých emisních úrovní, zohledňuje též rychlost jízdy, podélný sklon vozovky a stárnutí vozového parku. 
Pro účely této studie se předpokládá zatížení liniových zdrojů ve špičkové hodině 66 pojezdy osobních automobilů. V následující tabulce jsou uvedeny emisní vydatnosti z liniových zdrojů. 

Přírůstky emisí znečišťujících látek na liniových zdrojích 
Zdroj emisí	Emise NOx
g/s/m	Emise CO
g/s/m	Emise benzenu
g/s/m	
Příjezdová komunikace	0,0000056	0,00000805	0,00000012	
Zhodnocení imisních koncentrací 
Při výpočtu imisních koncentrací byly použity údaje o poloze zdrojů emisí, o jejich emisních vydatnostech, maximálních výkonech a větrné růžici. Pro výpočet očekávaných imisních koncentrací znečišťujících látek v ovzduší jsou použity matematické modely, umožňující odhad znečištění ovzduší z většího počtu bodových, liniových a plošných zdrojů. 
Výpočet imisních koncentrací je proveden pro oxid dusičitý, oxid uhelnatý a benzen.
Při výpočtu imisních koncentrací škodlivin produkovaných z dopravy byly použity jako vstupní hodnoty emise oxidů dusíku, oxidu uhelnatého a benzenu za podmínek dopravní špičky. Pole maximálních hodinových imisních koncentrací oxidů dusíku, oxidu uhelnatého a benzenu na grafických výstupech odpovídají těmto špičkovým hodnotám emisí z nových řešených zdrojů.
Zhodnocení příspěvků k imisním koncentracím oxidu dusičitého
Podle měření imisních koncentrací oxidu dusičitého na nejbližší imisní stanici v Praze  Stodůlkách v posledních letech byla naměřena nejvyšší hodnota maximální hodinové imise NO2 145,4 g/m3. Imisní limit je legislativně stanovený na 200 g/m3 a v pozadí je s rezervou plněn. Příspěvky v zájmové lokalitě k maximálním hodinovým imisím NO2 z provozu posuzovaného záměru „Rezidence Dalejské výhledy“ se budou pohybovat v rozmezí 0,1 až 0,3 g/m3. Rozložení příspěvků k imisním koncentracím ve výšce 1,5 m nad terénem je patrné z grafické přílohy. Jak je z výsledků modelování patrné, na imisní situaci bude mít největší vliv automobilová doprava na liniových zdrojích. Nejvyšších příspěvků bude dosahováno v okolí místní příjezdové komunikace a stávající komunikace Jeremiášova. Příspěvky k maximálním hodinovým imisím NO2 můžeme označit za nízké, které v kumulativním působení s pozaďovým znečištěním nezpůsobí překročení imisního limitu.
	
V případě průměrných ročních imisí je na stanici ve Stodůlkách v posledním sledovaném roce naměřena hodnota 29,2 g/m3. Imisní limit pro NO2roc je stanovený na 40 g/m3 a jeho plnění v zájmové oblasti tedy není problematické. Příspěvky k průměrným ročním imisím oxidu dusičitého budou maximálně 0,0014 g/m3. Příspěvky k průměrným ročním imisím NO2 můžeme označit za velmi malé, které nezpůsobí v zájmové oblasti překročení imisního limitu.
Zhodnocení imisních koncentrací oxidu uhelnatého
Ze 14 měřících stanic, které na území hlavního města v roce 2006 sledovaly maximální imise oxidu uhelnatého, nedošlo na žádné z nich k překročení imisního limitu krátkodobého. Naměřené hodnoty byly dokonce pod dolní mezí pro vyhodnocování stanovené v případe CO8max na 5 000 g/m3. 
Vlastní příspěvky provozu posuzovaného záměru k maximálním osmihodinovým imisím CO v zájmové oblasti dosahují nejvýše 3 g/m3. Rozložení příspěvků k imisnímu pozadí je patrné z přílohy této studie. Vzhledem k současnému znečištění ovzduší oxidem uhelnatým v zájmové oblasti a s ohledem na výši imisního limitu lze modelované příspěvky označit za nevýznamné.
Zhodnocení imisních koncentrací benzenu
Počet imisních stanic, které koncentrace benzenu v ovzduší sledují je malý. V roce 2006 v hlavním městě sledovalo koncentrace benzenu v ovzduší pouze pět imisních stanic. Na žádné z těchto stanic nedošlo v roce 2006 k překročení imisního limitu, který je stanoven na 5 g.m-3. Za posledních 5 let byl v rámci ČR imisní limit překročen pouze na imisní stanici v Ostravě Přívozu. V zájmové lokalitě Praze Stodůlkách lze předpokládat imisní rezervu. 
Modelovaný příspěvek k průměrným ročním imisím benzenu z provozu posuzovaného záměru výstavby dvou bytových domů je v zájmové lokalitě 0 až 0,0002 g.m-3. Vzhledem ke stávající úrovni znečištění a výši imisního limitu lze příspěvky k průměrným ročním imisím benzenu z provozu bytových domů označit za zanedbatelné.
Závěr
Hlavními zdroji emisí znečišťujících látek do ovzduší souvisejících s provozem záměru výstavby dvou bytových domů v rámci akce „Rezidence Dalejské výhledy“ budou zdroje vytápění spalující zemní plyn a navazující automobilová doprava. Nejvýznamnějšími emitovanými škodlivinami do venkovního ovzduší bude oxid dusičitý, oxid uhelnatý a benzen. 

Příspěvky vlastního provozu plynových zařízení zajišťující vytápění objektů a automobilové dopravy související s provozem obou bytových domů v místě nejbližší obytné zástavby k maximálním hodinovým imisím NO2 dosahují v dýchací zóně 1,5 m nad terénem nejvýše 0,2 g/m3, příspěvky k průměrným ročním imisím NO2 jsou maximálně 0,0008 g/m3. Plnění imisních limitů stanovených pro oxid dusičitý není v současné době v zájmové lokalitě problematické a nebude tomu tak ani po uvedení posuzovaného záměru do provozu. Příspěvky provozu dvou bytových domů k maximálním osmihodinovým imisím oxidu uhelnatého a průměrným ročním imisím benzenu lze vzhledem k jejich výši, současnému znečištění ovzduší těmito škodlivinami a výši příslušných imisních limitů označit za nevýznamné.
Z porovnání imisních koncentrací znečišťujících látek s legislativně stanovenými imisními limity vyplývá, že v zájmové lokalitě nedochází k jejich překračování a nebude tomu tak ani po výstavbě a uvedení záměru „Rezidence Dalejské výhledy“ do provozu.
Celkově lze z hlediska vlivů na ovzduší a z hlediska vlivu na obyvatelstvo záměr výstavby a provoz dvou bytových domů realizovaných v rámci akce „Rezidence Dalejské výhledy“ v Praze Stodůlkách v daných místních podmínkách označit za přijatelný a vyhovující platné legislativě v oblasti ochrany ovzduší.
B.III.2. Odpadní vody
V navrhovaném areálu budou vznikat následující odpadní vody:
•	splaškové odpadní vody z bytových jednotek
•	čisté dešťové vody ze střech
•	dešťové vody z parkovišť a komunikací

V řešené lokalitě je navržena oddílná kanalizace, zvlášť pro dešťové a zvlášť pro splaškové odpadní vody.
B.III.2.a. Splaškové vody
Období výstavby
V době výstavby budou pracovníci stavby používat mobilní sociální zařízení. Likvidaci těchto odpadních vod bude provádět specializovaná firma, která má oprávnění k provozování této činnosti.
Období provozu
Popis řešení
V rámci řešení připojení bytových domů na splaškovou kanalizaci je uvažováno s připojením každého domu 2 přípojkami, které budou napojeny na stoku splaškové kanalizace budovanou v rámci výstavby lokality „Velká Ohrada III“. Z důvodu zaústění stoky do havarijní retenční nádrže, bylo uvažováno v koordinaci s investory sousedních lokalit s následujícími údaji:
Výpočet celkové množství splaškových vod:
Pro výpočet splaškového odtoku do navržené kanalizace uvažujeme hodnotu 150 l/os.den. Celkem uvažujeme 160 bydlících osob.
76 bytových jednotek       ...        160 os.
Q = 160 os. á   150l.os-1den-1  =   24 000 l/den
Qp = 24 m3.den-1

Roční množství	8 760 m3
Max. denní průtok		Qd max = 24 x 1,5 = 36 m3.den-1, tj. 0,417 l.s-1 
Qh      =   Qd max x kh = 0,417x2,2 = 0,917 l.s-1
Pro výpočet havarijního objemu retenční jímky bylo uvažováno s následujícími údaji:

Objekty „Velká Ohrada III“
množství splaškových vod:
průměrné denní množství						65,94  m3/den
průměrné roční množství				 		24.068  m3/rok

Objekty „Ekospol“ 
množství splaškových vod:
průměrné denní množství						37,50  m3/den
průměrné roční množství						13.688  m3/rok

Průměrná denní produkce celkem              Q24 = 65,92 m3/den =0,76 l/s
Denní produkce  Qd = 1,5 Q24 = 98,88 m3/den = 1,14 l/s
 
Hodinové maximum  Qh = 1,5 . 3,5 . 62,92 / 24 = 13,76 m3/hod= 4,41 l/s 
Objekty „Ekospol“ 
množství splaškových vod:
průměrné denní množství						37,50  m3/den
průměrné roční množství					          13.688  m3/rok

Bilance produkce odpadních vod včetně Ekospolu
Průměrná denní produkce celkem             Q24 = 103,42 m3/den =1,20 l/s
Denní produkce  Qd = 1,5 Q24 = 155,13 m3/den = 1,80 l/s
Hodinové maximum Qh = 1,5 .2,55.103,42 / 24 = 16,48 m3/hod= 4,58 l/s 
(balastní vody vzhledem k malému rozsahu stok nejsou započteny)

Posouzení čerpání odpadních vod
Dle projektu kanalizace pro „Obytný soubor Stodůlky Velká ohrada“
je celkový havarijní prostor čerpací stanice 178,1 m3. Produkce odpadních vod  činí 517,50 m3/den. Tomu odpovídá možná doba výpadku el. energie 8hod. 15min.
Při nárůstu odpadních vod z objektů Ohrada III A, III B a Ekospol  o výše uvedené množství  103,42 m3/den bude celková produkce o.v.  517,5 + 103,42 = 620,92 m3/den. Požadavek na minimální objem havarijního prostoru je stejný,  tj. na výpadek elektřiny max. 8 hod 15 min.
Požadovaný minimální objem havarijního prostoru pro denní množství odpadních vod 103,42 m3/den je tedy  35,6 m3.

Základní výškové kóty stávající čerpací stanice odpadních vod s retencí:
Dno ………………………..		332,50 m n.v.
Přítok PVC 300 ……………. 		333,85 m n.v.
Havarijní přepad do DRN …		336,60 m n.v.
Upravený terén u DRN …….		337,00 m n.v.

Havarijní a retenční  jímka 2 
Dno potrubí PVC 300	...……		334,33 m n.v. (přítok)
Dno jímky			………		334,48 m n.v.
Max. hladina		……… 	336,60 m n.v.	
Půdorysný rozměr	………	5,20 x 2,1 m

Tomu odpovídá celkový objem havarijního prostoru  od úrovně přítoku PVC 300 (333,85 m n.v.) do stávající revizní šachty před čerpací stanicí :

- akumulace v zahlceném potrubí PVC 300 (135 m)            	  9,54  m3     
- zaplnění šachet pr. 1,0 m  (8,05 m)            			  6,32  m3     
- akumulace v havarijní jímce 2  (5,2x2,1x2,12m)                 	 23,15  m3     
Celkem havarijní prostor pro lokalitu IIIA, IIIB, Ekospol	            39,01  m3

Tomu odpovídá doba zaplnění havarijního prostoru               9 hod 3 min

Splašková kanalizace bude přes havarijní retenční jímku a výtlačné potrubí zaústěna do veřejné stokové sítě hl. m. Prahy., Ústřední čistírny odpadních vod Praha – Císařský ostrov.
B.III.2.b. Dešťové vody
Období výstavby
Hlavní vliv na odtok srážek v průběhu výstavby bude mít postup a způsob realizace HTÚ, kvalita provedení dočasné kanalizace a retence. Srážky budou vsakovány do povrchu.
Období provozu
Popis řešení
V rámci řešení odvodnění bytových domů a zpevněných ploch byly navrženy přípojky dešťové kanalizace DN 200, které budou připojeny na stoky DN 300 budovanou v rámci výstavby „Velká Ohrada III“. Náš návrh je s investory této lokality koordinován a v rámci jejich projektu je uvažováno i s odvodněním zpevněných ploch do dešťové kanalizace. Z důvodu napojení dešťové kanalizace do retence vybudovaná v rámci výstavby „Velká Ohrada“ byl v rámci projektu „Velká Ohrada III“ navržen havarijní retenční prostor dle následujících výpočtů:
Pro výpočet havarijního objemu retenční jímky bylo uvažováno s následujícími údaji:
Plochy odvodněné do dešťové kanalizace
Velká Ohrada III A – b.d. A, B, C
Komunikace, chodníky					3 528,36 m2
Zeleň							6 647,9  m2	
Střechy (do vsaku)					       	0,00		
Ohrada III B – b.d. Ar, Br
Komunikace, chodníky				  	   650,91 m2
Zeleň							6 772,39 m2	
Střechy (pouze Ar)					    	    348,7  m2	
Objekty Ekospol
Komunikace, chodníky					1 489,8  m2
Zeleň						            2 900,0 m2	
Střechy (do vsaku)				    	        	0,00
		
Celkem – výpočet redukovaných ploch

Druh plochy	Plocha (ha)	Odtokový koef.	Redukovaná plocha (ha)	
střechy	0,035	0,9	0,032	
Vozovky,chodníky	0,567	0,8	0,454	
zeleň	1,632	0,1	0,163	
Celkem	2,234		0,652	
Návrhový odtok dešťových vod
Qn = 0,652 . 205 = 133,7 l/s
Kapacita potrubí
PVC DN 300 pro sklon i=1,5% je Qkap =168,6 l/s
Redukovaná plocha pro výpočet retenčního objemu
Fr = 0,032 + 0,454 = 0,486 ha
Požadovaný retenční objem 
Vn = 0,486 . 15 . 10  = 72,9 m3
15 – požadovaná retence  15 mm/ha zpevněné plochy
10 – koeficient úpravy jednotek
Základní výškové kóty sdruženého objektu dešťové retenční nádrže s čerpáním:
Dno				.………………..  		332,50 m n.v.
Přítok PVC 600		…………………	 	334,30 m n.v.
Vrch stropu 		..……………….		336,00 m n.v.
Max. výpočtová hladina	.......…………..        		336,80  m n.v.
Upravený terén u DRN	................ 			337,00  m n.v.

Havarijní (retenční)  jímka 2 
Dno potrubí PVC 300	……	334,55 m n.v. (přítok 334,73)
Dno jímky			……	334,70 m n.v.
Max. hladina		……	336,80 m n.v.	
Půdorysný rozměr		……	5,20 x 6,2 m

Tomu odpovídá celkový objem havarijního prostoru  od úrovně přítoku PVC 300 (333,85 m n.v.) do stávající retence s čerpací stanicí :

- akumulace v zahlceném potrubí PVC 300 (100 m)            	  7,07  m3     
- zaplnění šachet pr. 1,0 m  (4,27 m)            			  6,32  m3     
- akumulace v havarijní jímce 2  (6,2x5,2x2,1 m)                 	 67,70  m3     
Celkem havarijní prostor pro lokalitu IIIA, IIIB, Ekospol           	 81,09  m3
Pro minimalizaci odtoku byly navrženy opatření pro snížení odtoku dešťových vod do veřejné kanalizace – vsakování dešťových vod ze střech a komunikací tam, kde je to technicky přijatelné. V rámci projektu je navrženo svedení dešťových vod ze střech domů odvodňovacím příkopem do „suchého poldru“. Toto řešení nejvhodněji zajistí to,aby maximum dešťových vod bylo zdrženo v lokalitě.
B.III.3. Odpady
Při výstavbě budou vznikat odpady typické pro stavební činnost tohoto druhu a rozsahu. V počáteční etapě výstavby bude nutné provést výkopové práce, terénní úpravy a teprve potom budou následovat stavební a montážní práce.

Přehled a kategorizace odpadů vznikajících při výstavbě
Kód odpadu	Druh odpadu	Kategorie	Nakládání s odpady	
08 01 11	Odpadní barvy a laky obsahující organická rozpouštědla nebo jiné nebezpečné látky	N	odstranění	
08 01 12	Jiné odpadní barvy a laky neuvedené pod č. 08 01 12	O	odstranění	
15 01 01	Papírové a lepenkové obaly	O	recyklace/odstranění	
15 01 02	Plastové obaly	O	recyklace/odstranění	
15 01 03	Dřevěné obaly	O	recyklace/odstranění	
15 01 10	Obaly obsahující zbytky nebezpečných látek nebo obaly těmito látkami znečištěné 	N	odstranění	
17 01 01	Beton	O	recyklace/odstranění	
17 01 02	Cihly 	O	recyklace/odstranění	
17 01 03	Tašky a keramické výrobky 	O	recyklace/odstranění	
17 01 06	Směsi nebo oddělené frakce betonu, cihel, tašek a keramických výrobků obsahující nebezpečné látky	N/O	recyklace/odstranění	
17 01 07	Směsi nebo oddělené frakce betonu, cihel, tašek a keramických výrobků neuvedené pod číslem 17 01 06		recyklace/odstranění	
Kód odpadu	Druh odpadu	Kategorie	Nakládání s odpady	
17 02 01	Dřevo 	O	recyklace/odstranění	
17 02 02 	Sklo	O	recyklace	
17 02 03	Plast	O	recyklace	
17 04 05	Železo a ocel	O	recyklace/odstranění	
17 04 11	Kabely neuvedené pod číslem 17 04 10	O	odstranění	
17 05 04	Zemina a kamení	O	využití	
17 06 04	Izolační materiály neuvedené pod čísly 17 06 01 a 17 06 03	O	recyklace/odstranění	
17 08 02	Stavební materiály na bázi sádry	O	recyklace/odstranění	
17 09 03	Jiné stavební a demoliční odpady (včetně směsných stavebních a demoličních odpadů) obsahující nebezpečné látky	N	odstranění	
20 01 01	Papír a lepenka 	O	recyklace	
20 01 02	Sklo 	O	recyklace	
20 01 21	zářivky a jiný odpad obsahující rtuť	N	odstranění	
20 01 39 	Plasty	O	recyklace	
20 03 01	Směsný komunální odpad	O	odstranění	

Vysvětlivky: O – ostatní odpad, N – nebezpečný odpad

Při provozu bytových domů v lokalitě „REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY“ budou vznikat běžné komunální odpady. 

Nakládání s odpady
Původcem odpadů, které budou při výstavbě vznikat, bude dodavatel stavby. Během výstavby bude vedena evidence o množství a způsobu nakládání s odpadem, v souladu s vyhláškou MŽP č. 383/2001 Sb. o podrobnostech nakládání s odpady a odpady budou zařazeny do druhu podle skutečných vlastností a způsobu vzniku.
S odpady je nutno nakládat v souladu se zákonem č.185/2001 Sb., o odpadech. Odpady budou předávány k využití či odstranění oprávněným firmám. 
V období provozu budou vzniklé odpady obyvatelé bytových domů soustředit do přistavených nádob na smíšený a tříděný komunální odpad. S velkoobjemovým odpadem a nebezpečným odpadem z domácností budou obyvatelé nakládat dle platné legislativy a vyhlášek hl. m. Prahy, tj. odkládat do přistavených kontejnerů na velkoobjemový odpad, případně dopravit odpad do sběrných dvorů.
Pro svoz komunálního odpadu bude uzavřena smlouva s organizací provádějící svoz odpadu v této lokalitě.
Odpady vznikající v důsledku provozu 
Druh odpadu	Kód	Kategorie	Způsob nakládání s odpadem 	
Papírové a lepenkové obaly	15 01 01	O	Sběr – kontejner PAPÍR	
Plastové obaly	15 01 02	O	Sběr – kontejner PLAST	
Kovové obaly	15 01 04	O	Sběr – kontejner	
Vyřazená zařízení s obsahem nebezpečných složek(zářivky, výbojky)	16 02 13	N	Kontejner na zářivky – resp. odvoz do sběrného dvora	
Papír a lepenka	20 01 01	O	Sběr – kontejner PAPÍR	
Sklo	20 01 02	O	Sběr – kontejner SKLO	
Biologicky rozložitelný odpad z kuchyní 	20 01 08	O	Kontejnery SMĚSNÝ ODPAD	
Plasty	20 01 39	O	Sběr – kontejnery PLAST	
Kovy	20 01 40	O	Sběr – kontejner	
Směsný komunální odpad	20 03 01	O	Kontejnery SMĚSNÝ ODPAD	
O = obyčejný, N = nebezpečný
B.III.4. Ostatní: Hluk, vibrace
Období výstavby
V současné době není znám dodavatel stavby a proto nelze přesně stanovit, jaké zdroje hluku budou použity při výstavbě. Na základě našich zkušeností jsme období výstavby z hlediska hluku charakterizovali takto (Problematika hluku z výstavby bude podrobně zpracována v další stupni PD):

Při realizaci stavby je uvažováno s pětidenním pracovním týdnem, s jedenácti až čtrnácti hodinovým pracovním dnem (podle náročnosti stavebních operací na emisi hluku, v době od 7°° do 21°°). Doba výstavby bude cca 14 měsíců. 

Výstavbu lze chronologicky rozdělit na 2 fáze:
•	Příprava staveniště, zemní práce pro založení objektů a inženýrských sítí.
•	Vlastní stavební práce zahrnující výstavbu objektů, inženýrských sítí a komunikací.

V následující tabulce jsou uvedeny ekvivalentní hladiny akustického tlaku LWA od provozu mechanismů, které jsou zpravidla využívána v hlavních etapách výstavby obdobných typů staveb. Hladiny hluku jsou stanoveny pro vzdálenost 10 m od obrysu zařízení:

Etapa stavby:	Předpokládané mechanismy:	LWA (dB)	Doba činnosti hod./den	
Zemní práce	rypadlo (lžíce 0,5 m3)	112	4	
	univerzální nakladač	107	4	
	vrtná souprava	112	3	
	nákladní souprava (Tatra 815)	max. 24 jízd/den	
Vlastní výstavba objektů	čerpadlo na beton	107	4	
	vibrátor přítlačný	103	8	
	Autojeřáb	103	3	
	ruční rozbrušovačka	103	5	
	Cirkulárka	106	4	
	nákladní automobil 	max. 4 jízdy/týden	
	Automix	max. 10 jízd/den	

Za hlukově nejvýznamnější lze považovat krátké počáteční období, kdy bude probíhat těžba a přesun přebytečné zeminy na určenou deponii v místě staveniště. Při těžbě budou současně nasazeny max. tří stavební mechanizmů. 
Hlavním zdrojem hluku na staveništi bude provoz staveništních mechanizmů,. Lze předpokládat, že budou využity mechanizmy uvedené v předchozí tabulce a to max. v časovém úseku 7 – 21 hodin. Jednotlivé dopravní stroje budou využívány v průměru 6 hodin za den. Stavební práce budou vykonávány pouze ve všední dny, v době od 7.00 do 21.00 hodin.

Období výstavby zahrnující výstavbu nových inženýrských sítí, komunikací, zpevněných ploch a vlastních objektů bude trvat cca 14 měsíců.
Minimalizovat hluk od stavební činnosti lze výběrem strojů s co nejnižší hlučností, tzn. použit nové a tím méně hlučné neopotřebované mechanismy a dále např. použití mobilních protihlukových zábran ve směru ke stávající obytné zástavbě Řeporyj.
Při dodržení standardních a navržených opatření nebude v žádném venkovním chráněném prostoru v období výstavby překročen hygienický limit hluku LAeq,s = 65 dB. 

Období provozu
Na přenosu hluku do venkovního prostoru z běžného provozu posuzované stavby se mohou podílet zejména stacionární  zdroje hluku a  obslužná doprava. Zdroje hluku související s provozem navrženého záměru  lze rozdělit na liniové, bodové a plošné. 
Liniové zdroje hluku
Mezi liniové zdroje hluku patří automobilová doprava související s provozem navržených bytových domů. Provozem navrženého záměru vznikne marginální přitížení stávajících komunikací, které nezpůsobí překračování příslušných hygienických limitů u okolní obytné zástavby.  
Bodové zdroje hluku
Mezi hlavní bodové zdroje hluku, které budou ovlivňovat venkovní prostředí, lze zařadit garážová vrata u vjezdů do podzemních garáží a vyústění vzduchotechnických zařízení z kuchyní a sociálních zařízení. Hlučnost těchto bodových zdrojů však bude minimální, předpokládaná hlučnost LAeq. bude do 55 dB.  
Vzhledem ke vzdálenosti navržené budovy od nejbližší obytné zástavby a dále skutečnosti, že tato zástavba je ovlivňována mnoha stávajícími zdroji hluku zejména z dopravy,   je vliv těchto zdrojů nově navržených bytových domů marginální a nebude mít za následek překročení příslušných hygienických limitů.  

Plošné zdroje hluku
Za plošné zdroje hluku lze v daném případě považovat obvodovou konstrukci bytových domů, resp. přenos akustického tlaku přes obvodového pláště domu vzniklého z provozu uvnitř objektu. Jelikož se jedná o bytové domy s funkcí čistě pro bydlení bude maximální ekvivalentní hladina akustického tlaku uvnitř objektu cca LAeq = 68 dB.
Vzhledem k předpokládané minimální hodnotě vážené neprůzvučnosti RW prvků obvodového pláště bytového domu nepřesáhne hladinu akustického tlaku LpA = 68 dB(A), bude hladina akustického tlaku z provozu uvnitř domu vně obvodového pláště odstíněna.
Detailní posouzení o přenosu hluku ze stavební činnosti a ze zařízení užitých uvnitř budovy bude zpracováno v dalších stupních projektové dokumentace.
Závěr
Realizací záměru nedojde k měřitelnému ovlivnění hlukových poměrů v území. V řešeném území jsou v současné době hladiny akustického tlaku vyšší, než příspěvek posuzovaného záměru.
Hluk vyvolaný bytovým areálem Nový park - Písnice nebude překračovat v chráněném venkovním a vnitřním prostoru staveb (stávajících i nově navržených) hygienické limity hluku pro denní a noční dobu dle nařízení vlády č. 148/2006 Sb., o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací.
B.III.5 Doplňující údaje
Rizika havárií
Možností havárie v období výstavby je únik paliva nebo oleje ze stavebních strojů, resp. parkujících osobních automobilů. V případě úniku ropných látek ve fázi výstavby, resp. provozu bude únik likvidován vhodným sorbentem, zemina bude odtěžena a dále s ní bude nakládáno v souladu s platnou legislativou.
V případě provozu je možný úniku paliva nebo oleje z parkujících automobilů na parkovišti. Havárie bude řešena standardními postupy dle platné legislativy. Dojde-li k úniku paliva, či olejů do dešťové kanalizace, bude havárie řešena standardními postupy podle platné legislativy.
C. ÚDAJE O STAVU ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ V DOTČENÉM ÚZEMÍ 
C.I. Výčet nejzávažnějších environmentálních charakteristik dotčeného území
Řešené území je v KN vedeno jako orná půda IV. třídy ochrany .
Ze severní strany je ohraničena pozemky přiléhající k ulici Smíchovská, jižní okraj tvoří pozemek, který je územním plánem určen jako funkce VVS. Na západní straně cca 40 m od řešeného území leží zástavba rodinných domů k.ú. Neporyje. Na řešeném území se nachází nízký travní porost vzniklý po ukončení zemědělské činnosti.
Zájmové území se nenachází ve zvláště chráněném území ve smyslu §§12, 13 a 14 zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů. Neleží tedy na území národního parku, chráněné krajinné oblasti, národní přírodní rezervace, přírodní rezervace, národní přírodní památky, přírodní památky, přírodního parku ani přechodně chráněné plochy.

C.I.1. Ekosystémy
Ekosystém je funkční soustava živých a neživých složek životního prostředí, jež jsou
navzájem spojeny výměnou látek, tokem energie a předávání informací, a které se vzájemně
ovlivňují a vyvíjejí v určitém prostoru a čase. V naší přírodě se nacházejí dva typy
ekosystému:
a) přirozený – přirozený přírodní ekosystém s minimálními nebo žádnými zásahy
člověka.
b) umělý – dnes převažující typ ekosystému. Vznikl zásahem člověka. Lze mezi ně
zařadit pole, louky, zahrady, parky, lesy, rybníky, přehrady, akvária, atd. Druhově méně
početné, proto nestabilní, snadno narušitelné, nejsou schopny autoregulace.
Ekosystémy řešeného území lze kategorizovat jako nepůvodní společenstva s různě
silnými znaky ruderalizace a počátečních stadií sukcese. Žádné z přítomných rostlinných
společenstev nelze označit jako přirozené, resp. přírodně hodnotné a vhodné k ochraně.
Okolí řešeného území je ohraničeno poli a stávajícími stavbami a plánovanými výstavbami.
V místě záměru se nenachází ekosystémy vyžadující zvláštní ochranu.
C.I.2. Územní systém ekologické stability krajiny (ÚSES)
Územní systém ekologické stability (ÚSES) je chápán jako vzájemně propojená soustava
přírodně blízkých ekosystémů, které udržují přírodní rovnováhu. Je tvořen biocentry a
biokoridory a interakčními prvky.
V řešeném území se nenachází žádný prvek ÚSES. Nejbližším skladebním prvkem ÚSES
(cca 0,5 km) je LBC č. L1/215, ze kterého vychází LBK č. L3/213 (vzdálenost 0,6 km) v
Dalejském údolí.
Prvky všech úrovní ÚSES procházejí zcela mimo kontakt s územím navrhovaným k realizaci
záměru.
C.I.3. Významné krajinné prvky (VKP)
V řešeném území se nenachází žádný VKP dle z. č. 114/1992 Sb.,
o ochraně přírody a krajiny v platném znění, ani žádný registrovaný, resp. navržený k registraci. Nejbližší VKP vymezený ze zákona je Dalejský potok vedený v údolí
vzdáleném cca 0,6 km.
V řešeném území se nenachází žádný významný krajinný prvek.
C.I.4. Zvláště chráněná území (ZCHÚ)
Lokalita navrhované výstavby se nenachází na zvláště chráněném území ve smyslu
zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny v platném znění.
Nejbližší ZCHÚ je NPP Dalejský profil (cca 0,6 km).
V řešeném území se nenachází ZCHÚ ani CHLÚ.
C.I.5. Území přírodních parků (PP)
V řešené oblasti se nenachází žádný přírodní park. Nejbližším přírodním parkem ve
vzdálenosti cca 0,5 km je přírodní park Prokopské údolí.
V řešeném území se nenachází přírodní park.
C.I.6. Evropsky významné lokality (EVL) a ptačí oblasti (PO)
V zájmové lokalitě se nenachází žádné Evropsky významné lokality ani ptačí oblasti
(systém Natura 2000) viz. stanovisko MHMP OOP.
V řešeném území se nenachází EVL nebo PO.
C.I.7. Území historického, kulturního nebo archeologického významu
V územním plánu ani dle KN nebylo zjištěno, že by se jednalo o území historického,
kulturního nebo archeologického významu. Podle platné legislativy musí stavebník před zahájením stavebních prací respektovat požadavky orgánu památkové péče z hlediska archeologických výzkumů a nálezů. Zejména se jedná o povinnost stavebníka oznámit záměr stavby v území s archeologickými nálezy a umožnit provedení záchranného výzkumu případně archeologického dozoru.
Nejedná se o území historické, kulturní případně s možným archeologickým nálezem.
C.I.8. Území hustě zalidněná
Sídelní útvar Praha má rozlohu 496 km2 a počet obyvatel je 1 184 075. V Praze je tedy
průměrně 2 387,25 obyv./km2.
Jedná se o území hustě zalidněné, realizace záměru přispěje ke zvýšení počtu obyvatel
v řešeném území cca o 160 obyvatel.
C.I.9. Území zatěžovaná nad míru únosného zatížení
Vzhledem ke skutečnosti, že daná lokalita bude využita zejména pro obytné účely, lze konstatovat, že prostředí bude zatěžováno v míře únosného zatížení. Z pohledu dopravy a hluku nedojde v nejbližším okolí záměru k významnému navýšení zatížení. 
Zájmové území neleží v území, které je zatěžováno nad únosnou míru.
C.I.10. Staré ekologické zátěže
Bytové domy neleží v prostoru staré ekologické zátěže, ani žádná taková v jeho blízkosti neleží.
Staré ekologické zátěže v řešeném území nebyly zjištěny.
C.I.11. Extrémní poměry v dotčeném území
Extrémní poměry v zájmové lokalitě nebyly zjištěny.
C.II. Stručná charakteristika stavu složek životního prostředí v dotčeném území, které budou pravděpodobně významně ovlivněny
Stavba nemá vliv na prvky ÚSES, ZCHÚ, PP, VKP ani systém Natura 2000. Žádné limity
území nejsou v rozporu s navrženou stavbou. Odtokové poměry nebudou změněny,
přebytečná dešťová voda bude svedena do nové dešťové kanalizace a odvodňovacího poldru. Stavba svým charakterem provozu nepřekračuje stávající povolené hladiny hluku ani imisní limity v řešené lokalitě. Provozem budou vznikat standardní komunální odpady, se kterými bude nakládáno v souladu s platnou legislativou.
C.II.1. Klima a Ovzduší
Řešené území patří do klimatické oblasti teplé, okrsku teplého, suchého, s mírnou zimou
(T2). S mírně teplým a suchým létem, s krátkými mírně teplými přechodovými obdobími a
s krátkou velmi suchou zimou. Průměrná roční teplota na meteorologické stanici
Klementinum činí 9,4 °C, červencová teplota 20,5 °C a lednová -0,5 °C. Ročně spadne
průměrně 487 mm srážek, většinou v podobě deště. Sněhová pokrývka dosahuje přes 20 cm
sněhu a sníh leží průměrně až 50 dní. Sluneční svit dosahuje asi 45% možné doby (1842
hodin ročně – Karlov).
Ovzduší
Charakteristika lokality
Mezi škodliviny emitované z provozu stacionárních zdrojů vytápění a navazující automobilové dopravy budou patřit především oxidy dusíku, oxid uhelnatý a benzen. Základním obecným podkladem pro hodnocení současného imisního zatížení škodlivinami znečišťujícími ovzduší v zájmové oblasti jsou výsledky měření na imisních stanicích. Při posuzování stavu ovzduší v zájmové lokalitě lze vycházet z materiálu ČHMÚ - Praha ”Znečištění ovzduší na území České republiky”. 

Imisní stanice ASTOA Pha 5 Stodůlky je pozaďový typ stanice umístěný v městské obytné zóně. Cíl imisní stanice je využití při operativním řízení a regulaci. Stanice se nachází na volné ploše v prostoru sídliště u komunikace s malou hustotou provozu. 
Imisní stanice ARERK Pha 5 Řeporyje je umístěna ve školní zahradě. Jedná se pozaďovou stanici umístěnou v předměstské obytné – zemědělské zóně. Cílem stanice je stanovení reprezentativních koncentrací pro osídlené části území. 

V následující tabulce jsou uvedeny naměřené hodnoty imisních koncentrací oxidu dusičitého na stanici v Praze Stodůlkách v posledních čtyřech letech spolu s příslušnými imisními limity.

Naměřené imisní koncentrace oxidu dusičitého na stanici v Praze Stodůlkách (µg/m3)
Imisní stanice	Rok	Max. hodinová imise NO2
IHh = 200 µg/m3	19. nejvyšší hodnota imise NO2	Průměrná roční imise NO2
IHr = 40 µg/m3	
ASTOA Pha 5
Stodůlky	2003	-	-	-	
	2004	107,6	82,1	-	
	2005	140,0	122,8	28,9	
	2006	145,4	120,9	29,2	

Imisní limit pro nejvyšší hodinovou imisní koncentraci NO2 je stanoven na 200 µg/m3. Tato hodnota nesmí být překročena více než 18krát za kalendářní rok. Proto je v tabulce též uvedena 19. nejvyšší hodnota hodinové imise. Z tabulky je patrné, že k překročení imisního limitu hodinového v posledních čtyřech letech na imisní stanici v Praze Stodůlkách nedochází.

Další sledovanou škodlivinou je oxid uhelnatý. V následující tabulce jsou uvedeny naměřené hodnoty imisí CO za poslední tři roky na imisní stanici v Praze Řeporyjích. Imisní stanice Stodůlky koncentrace oxidu uhelnatého v ovzduší nesleduje.

Naměřené imisní koncentrace oxidu uhelnatého na imisní stanici v Praze Řeporyjích(µg/m3)
Měřící stanice	Rok	Nejvyšší 8hodinový průměr
IHr = 10 000	
ARERK Pha 5 
Neporyje	2003	3 762,8	
	2004	11 172,5	
	2005	9 218,8	
	2006	3 711,1	

Výsledky měření emisí PM10 AIM ČHMI v roce 2005 (µg.m-3)
Organizace:	Hodinové hodnoty	Denní hodnoty	Roční hodnoty	
Staré č. ISKO	Max.	95% Kv	50% Kv	Max.	36 MV	50% Kv	X
průměr	S
	N
	
Lokalita	Datum	99.9% Kv	98% Kv	Datum	Datum	98% Kv	XG	SG	dv	
ČHMÚ	168,9	73,1	25,1	134,8	53,8	26,9	31	18,13	352	
774										
Pha4-Libuš	05.03.	147,3	93	04.03.	22.02.	78,8	26,5	1,76	6	
	
ČHMÚ	178	70	21	122,8	39,4	24,1		16,42	187	
773										
Pha4-Braník	10.02.	166	86	09.02.	27.05.	70,1		1,65	97	

Limity pro PM10
Znečišťující látka	Doba průměrování	Imisní limit	Přípustná četnost překročení za kalendářní rok	
PM10	24 hodin	50 µg.m-3	35	
PM10	1 kalendářní rok	40 µg.m-3	-	

C.II.2. Horninové prostředí a přírodní zdroje
Z hlediska regionálně geologického patří území k barrandienskému spodnímu paleozoiku, zastoupenému, podle archivních údajů, souvrstvím králodvorským (v „severní“ části zájmového území) a souvrstvím kosovským (v „jižní“ části zájmového území).
Souvrství králodvorské: Jílovce se slabou prachovitou příměsí (až jílovité břidlice), převážně zelenošedé barvy, při navětrání tence lupenitě odlučné.
Souvrství kosovské (tzv. kosovské křemence): Báze souvrství je tvořena hrubozrnnou drobou, cca 0,1-0,2 m mocnou, která ostře, avšak konkordantně nasedá na jílovce králodvorského souvrství. Druhá poloha droby, cca 1,5-8,0 m mocná, je od spodní oddělena prachovitými 
a písčitými břidlicemi o mocnosti cca 1-4 m. Spodní a střední partie kosovského souvrství se vyznačují střídáním šedozelených břidlic, drob a křemenných pískovců. Svrchní část kosovského souvrství začíná mohutnými lavicemi křemenných pískovců (hrubozrnných) 
a dále pak pokračuje sled vzájemně se střídajících pískovců, prachovců a břidlic.

„Severní část – objekt B“: Podle archivních geologických údajů je zde skalní podloží v hloubce cca 2-4 m p.t. tvořeno horninami souvrství králodvorského, tzn. jílovci resp. jílovitými břidlicemi.
Zeminy pokryvných útvarů lze v této části zájmového území očekávat v mocnosti cca 2-4 m. Tvořené jsou zejména deluviálními sedimenty, pravděpodobně především charakteru hlín jílovitých, jemně písčitých, tuhé až pevné konzistence, v polohách s hrubě písčitou příměsí 
a úlomky podložních hornin (často křemenci).
„Jižní část – objekt A, C a D“: Podle archivních geologických údajů je zde skalní podloží v hloubce cca 1-2 m p.t. tvořeno horninami souvrství kosovkého, tzn. tzv. kosovskými křemenci.
Zeminy pokryvných útvarů lze v této části zájmového území očekávat v mocnosti cca 1-2 m. Tvořené jsou zejména deluviálními sedimenty, pravděpodobně především charakteru hlín jílovitých, v polohách hrubě písčitých, tuhé až pevné konzistence, s místy až hojnými úlomky podložních hornin (především křemenci).
Při jižním okraji zájmového území resp. v jižním předpolí zájmového území je pak v archivních materiálech uváděna přítomnost (výskyt) diabázových hornin, tvořících intruze.
C.II.3. Hydrogeologie a hydrologie
Dle hydrogeologické rajonizace se zájmové území nachází v rajónu č. 625 - Proterozoikum 
a paleozoikum v povodí přítoků Vltavy. Obecně se jedná o hydrogeologicky nevýznamný rajón, s vodou kvalitativně nevyhovující (jako pitná voda) a s vydatnostmi zvodně převážně pouze v setinách l.s-1. Režim podzemní vody je v prostoru zájmového území výrazně ovlivněn jeho celkovou geologickou stavbou.
Litologický charakter, zpevnění a zvrásnění hornin spodního paleozoika nevytváří příznivé předpoklady pro tvorbu zásob podzemní vody. Pro území je charakteristický výskyt a živější oběh podzemní vody pouze ve svrchních zvětralých polohách hornin skalního podloží, které jsou rozpukané a rozvolněné. Kolektor sedimentární formace s mírně napjatou hladinou, je v zájmovém území prakticky bez průlinové propustnosti. Zvodeň podzemní vody nelze považovat za zcela spojitou, generelní směr proudění je pravděpodobně směrem k severozápadu. Hladinu podzemní vody je zde možné očekávat cca 2-4 m p.t., a to 
i v závislosti na morfologii zájmového území. Lze předpokládat, že podzemní voda v prostoru zájmového území může být až silně agresivní.
Nelze zde pominout ani možnost přítomnosti tzv. občasné freatické zvodeň v prostředí nad bází pokryvných útvarů (a to zejména v severní části zájmového území). Z hydrogeologického hlediska se jedná o kolektor podřízený, vyskytující se v prostoru zájmového území v přímé závislosti na atmosférických srážkách s tím, že po větší část roku může mít charakter pouze zvýšené zemní vlhkosti, v době intenzivních a především dlouhodobých atmosférických srážek však může mít i charakter občasné lokální zvodně.
C.II.4. Půda
V řešeném území je zemědělská půda zastoupena kambizemí na břidlicích. Je to mělká půda, středně těžká s úlomky podložních hornin. Ornice je hnědé až šedohnědé barvy, jílovitohlinitého zrnitostního složení s hojnými úlomky podložních hornin. Je totožná s humózním horizontem a její mocnost je 20 cm. Zde přechází v hnědorezivý až rezivý horizont hlinitojílovitý s hojnými úlomky hornin. Z agronomického hlediska se půda v řešeném území řadí k málo kvalitním zemědělským půdám s třídou ochrany IV.
Na základě provedeného průzkumu bylo navrženo provést v řešeném území skrývku ornice o mocnosti 20 cm, tj. v celkovém množství 1.513 m3. 
Vzhledem k tomu, že se jedná o ornici nízké kvality, ve navrženo její ponechání na deponii v místě stavby a po jejím skončení její využití pro výsadbu zeleně kolem bytových domů.
C.II.5. Geomorfologie
Řešené území je převážně rovinaté, mírně se svažující k západu s nadmořskou výškou
pohybující se v rozmezí 335 - 342 m n.m.

Začlenění zájmového území dle geomorfologické mapy:

Systém		Hercynský systém
Provincie		Česká vysočina
Subprovincie		Poberounská soustava
Oblast			Brdská oblast
Celek			Pražská plošina
Podčepek		Říčanská plošina
Okrsek			Třebotovská plošina

C.II.6. Krajina
Krajina řešeného území je mírně horizontálně i vertikálně členitá, s širokým horizontem a
otevřenými pohledy.
V krajině dominují orná půda a roztroušená venkovská sídla, která jsou pomalu
pohlcována a přičleňována k pražské aglomeraci. Původní okraj Prahy je zde reprezentován hradbou panelových domů sídliště Stodůlky.
Do přímého konfliktu se zde v minulosti dostala velkoplošná zástavba panelových domů (sídliště Stodůlky) a zástavba nových rodinných domů.
V krajinném celku až na údolí Dalejského potoka chybí větší lesní plochy. Nejhodnotnější prostor je tedy Dalejské údolí, ze kterého se vizuálně uplatňují pouze vrchní partie zalesněných svahů.
Na základě výše uvedené charakteristiky lze říci, že se jedná o území spíše nižší
ekologické stability, nižší přírodní a estetické hodnoty krajinného rázu a do jisté míry krajiny s
narušenými vztahy a harmonickým měřítkem.
Řešené území není součástí oblasti s kulturně historickým významem ani oblasti se
zvýšenou hodnotou krajinného nebo urbanistického rázu místa.
C.II.7. Fauna a flóra
C.II.7.a Fauna

Při terénním šetření bylo zjištěno, že mají předmětné pozemky v současné době charakter zemědělských pozemků ponechaných ladem.
Na předmětných pozemcích byl v 07/2007 proveden biologický průzkum.
V řešeném území nebo v jeho nejbližším okolí byly zaznamenáni následující živočichové, či jejich stopy:
Obratlovci:  straka obecná (Pica pica), sýkora koňadra (Parus major), ze savců jde o typické polní druhy jako hraboš polní (Microtus arvalis), zajíc polní (Lepus europaeus) a pes domácí (Vanis lupus familiaris)
Bezobratlí: čmelák zemní (Bombus terrestris), hlemýžď zahradní (Helix pomatia), mravenec obecný (Lasius niger), mravenec žahavý (Myrmica rubra) a kobylka zelená (Tettigonia viridissima). 
V řešeném území není předpoklad pro výskyt žádného druhu fauny taxativně vyjmenovaných
ve vyhlášce č. 395/1992 Sb. zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů.

C.II.7.b Flora
Plocha je tvořena ruderálními společenstvy jako pozůstatek po ukončené zemědělské činnosti. Na předmětném pozemku se nenachází žádná vzrostlá zeleň ani dřeviny.
NA pozemku se nacházejí následující druhy rostlin.
Bodlák obecný Carduus acanthoides, mochna plazivá Potentilla reptans, bolševník obecný Heracleum sphondylium, pampeliška Taraxacum sect. Ruderalia, hrachor luční Lathyrus pragensia, jetel luční Trifolium pratense srha, jetel plazivý Trifolum repens, svída krvavá Cornus sanguineus, jetel prostřední Trifolium medium, svízel bílý Galium album, svlačec rolní Convolvulus arvensis, jitrocel kopinatý Plantago lanceolata, mrkev obecná Daucus carota. 
V řešeném území nebyly zjištěny žádné zvláště chráněné druhy rostlin podle vyhlášky MŽP
č. 395/1992Sb., ohrožené druhy dle Červeného seznamu ani planě rostoucí rostliny a
přírodní stanoviště chráněné podle směrnice 92/43/EHS.
V řešeném území není předpoklad pro výskyt žádného druhu fauny taxativně vyjmenovaných
ve vyhlášce č. 395/1992 Sb. zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny ve znění pozdějších předpisů.
C.II.8. Obyvatelstvo
Sídelní útvar Praha má rozlohu 496 km2 s 1 184 075 obyvateli. V Praze je tedy
průměrně 2 387,25 obyv. Realizací záměru dojde k navýšení obyvatel v k.ú. Stodůlky o cca 160. V řešeném území se v současné době se realizuje na okolních pozemcích další obytná výstavba.
C.II.9. Hmotný majetek
Při stavbě záměru dojde k terénním úpravám pozemku, výstavbě obytných domů, komunikacích a zpevněných ploch.
Záměrem nebude ohrožen hmotný majetek.

D. ÚDAJE O VLIVECH ZÁMĚRU NA VEŘEJNÉ ZDRAVÍ A NA ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ 
D.I. Charakteristika možných vlivů a odhad jejich velikosti a významnosti (z hlediska pravděpodobnosti, doby trvání, frekvence a vratnosti)
Předpokládané vlivy záměru ”REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY” a rámcový odhad jejich významnosti je uveden v následující tabulce.

Charakteristika vlivů záměru

Kapitola	Předmět hodnocení	Kategorie významnosti	
		I.	II.	III.	
D.I.1.	Vlivy na veřejné zdraví			x	
D.I.2.	Vlivy na ovzduší a klima		x		
D.I.3.	Vliv na hlukovou situaci		x		
D.I.4.	Vliv na povrchové a podzemní vody		x		
D.I.5.	Vliv na půdu			x	
D.I.6.	Vliv na horninové prostředí a nerostné zdroje			x	
D.I.7.	Vliv na flóru a faunu 			x	
D.I.7.	Vliv na ekosystémy 			x	
D.I.8.	Vliv na krajinu			x	
D.I.9.	Vliv na hmotný majetek a kulturní památky			x	

Vysvětlivky: 	I. 	složka mimořádného významu, je proto třeba jí věnovat pozornost
		II. 	složka běžného významu, aplikace standardních postupů
		III.	složka v daném případě méně důležitá, stačí rámcové hodnocení

Složky životního prostředí jsou zařazeny do 3 kategorií podle charakteru záměru, lokality, do níž má být záměr umístěn, a podle stavu životního prostředí v okolí realizace záměru.
D.I.1. Vlivy na klima a ovzduší
Rozptylová studie zpracovaná ing. Vejrem prokázala, že provoz navrhovaných bytových domů, ani v součtu s pozadím nezpůsobí překračování imisních limitů znečišťujících látek ve svém okolí. 
V žádném vybraném referenčním bodě nebyly překročeny maximální 8-hodinové koncentrace CO, maximální hodinové koncentrace NO2, denní imisní koncentrace PM10, nebo průměrné roční koncentrace pro PM10 a NO2, dané nařízením vlády o sledování a vyhodnocování kvality ovzduší  č. 597/2006 Sb.
Realizací záměru nedojde k ovlivnění rozptylových podmínek dané lokality. Stejně tak nedojde k ovlivnění klimatu.
D.I.2 Vlivy na hlukovou situaci a eventuelně další fyzikální a biologické charakteristiky
V řešené lokalitě dojde po realizaci záměru k nárůstu hluku z automobilové dopravy, který je však vzhledem k dopravě vyvolané z výstavby bytových domů na sousedních pozemcích marginální, a který nebude mít za následek překročení příslušných hygienických limitů.

Realizací záměru nedojde k měřitelnému ovlivnění hlukových poměrů v území. V řešeném území jsou v současné době hladiny akustického tlaku vyšší, než příspěvek posuzovaného záměru.
Hluk vyvolaný provozem záměru nebude překračovat v chráněném venkovním a vnitřním prostoru staveb (stávajících i nově navržených) hygienické limity hluku pro denní a noční dobu dle nařízení vlády č. 148/2006 Sb., o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací.
Realizace záměru nebude mít při dodržení navržených opatření negativní vliv na hlukovou situaci v řešeném území.
D.I.3. Vlivy na vodu
Při realizaci stavby bude nutné dbát na zamezení znečištění povrchových a podzemních vod především ropnými látkami ze stavebních mechanismů a dopravních prostředků. Z hlediska hydrogeologické charakteristiky území, která je popsána v kap. C.II.3 lze konstatovat, že nedojde k ovlivnění kvality podzemní vody.
Realizace záměru nebude mít významný vliv na podzemní ani na povrchovou vodu.
D.I.4. Vlivy na půdu
Pozemek, na kterém je plánována výstavba, jsou dle katastru nemovitostí vedeny jako orná půda. Podle provedených terénních průzkumů v rámci zpracování Podkladů pro odnětí zemědělské půdy ze ZPF Ing. M. Čedíkovou a kol. bylo zjištěno, že se v řešeném území nachází půda IV. třídy ochrany. 
Realizací stavby dojde k terénním úpravám zejména v severní části záměru. K potenciálnímu znečištění půdy může dojít během stavby následkem náhodných úkapů ropných látek z motorových vozidel a stavební mechaniky.
Záměrem budou dotčeny pozemky ZPF IV. třídy ochrany, podle pedologického průzkumu se však jedná o půdu nízké kvality.
D.I.5. Vlivy na horninové prostředí a surovinové zdroje
Dle současných znalostí nemůže stavba ovlivnit horninové prostředí lokality. Nejsou známy nerostné zdroje, které by mohly být zamýšlenou stavbou ohroženy nebo ovlivněny. Řešené území se nenachází v CHLÚ.
Vliv záměru na horninové prostředí a nerostné zdroje je nulový, k jeho ochraně není třeba přijímat žádná opatření.
D.I.6. Vlivy na faunu, flóru a ekosystémy
V souvislosti s realizací navrhovaného záměru se neočekávají žádné významné vlivy na faunu a floru ani ekosystém.
Záměr neznamená ohrožení reprezentativních nebo unikátních populací zvláště chráněných nebo regionálně významných druhů rostlin a živočichů; v zájmovém území ani v jeho nejbližším okolí se plochy s výskyty takových druhů dle dosažených poznatků nenacházejí.
Vlivy záměru na ekosystémy budou zanedbatelné, v zájmovém území ani v jeho okolí nejsou žádné kvalitní původní ekosystémy.
D.I.7. Vlivy na chráněné přírodní objekty a území
V lokalitě dotčené stavbou se nenachází žádné chráněné přírodní objekty ani území. 
Nejbližší přírodní park - Prokopské údolí, se nachází 500 m jihovýchodně od zájmového území a vzhledem k dostatečné vzdálenosti od zájmového území nebude tato přírodní památka ovlivněna.
Z hlediska ochrany přírody nebude mít navrhovaná stavba negativní vliv na své okolí ani na chráněné přírodní objekty či území.
D.I.8. Vlivy na krajinu a krajinný ráz
V rámci výstavby záměru nevzniknou výškově ani prostorově rozsáhlé objekty,. Směrem od zástavby rodinných domů je architektonické řešení navrženo tak, aby přes bytové domy lokality Velká Ohrada III k zástavbě Velká Ohrada (CENTRAL GROUP)  výška objektů přirozeně vygradovala. Navržený záměr z hlediska pohledového není nijak exponován. Lze konstatovat, že vlivy navrženého záměru na krajinu budou malé a nevýznamné.
Estetická, kulturní ani přírodní hodnota krajiny řešeného území nebude realizací záměru narušena.
D.I.9. Vlivy na kulturní a historické památky
Realizace záměru nebude mít významný vliv kulturní památky.
D.I.10. Vlivy na obyvatelstvo a veřejné zdraví
Možné ovlivnění obyvatelstva, veřejného zdraví a životního prostředí z hlediska hluku a emisí bylo zhodnoceno v předchozích kapitolách.
Realizací záměru nedojde k významnému navýšení objemu bytového fondu v Praze Stodůlkách.
Vliv na obyvatelstvo a veřejné zdraví nebude negativní. 
D.II. Rozsah vlivů vzhledem k zasaženému území a populaci
Vzhledem velikosti záměru se jedná o vlivy marginální.
D.III. Údaje o možných významných nepříznivých vlivech přesahujících státní hranice 
S ohledem na velikost záměru jsou negativní vlivy, které by přesahovaly státní hranice České republiky vyloučeny.
D.IV. Opatření k prevenci, vyloučení, snížení, popřípadě kompenzaci nepříznivých vlivů
Územně plánovací opatření
Podle platného Územního plánu hl. m. Prahy je zájmové území funkčně řazené jako „ všeobecně obytná funkce – OV“. Odbor výstavby ÚMČ svým vyjádřením potvrdil (Vyjádření č. 2), že záměr je v souladu se schváleným územním plánem.

Technická opatření
Opatření technického rázu bude muset budou zcela obvyklého rázu a budou specifikována v dalších stupních projektové dokumentace.

Technická opatření – ochrana vod:
•	Stavební mechanizace použitá na stavbě bude v bezvadném technickém stavu, aby nedocházelo k možným úkapům ropných látek a olejů.
Technická opatření – půda:
•	Přebytečné zeminy a kameny budou ukládány pouze na odsouhlasené deponie, případně budou využity při výstavbě.
•	Na základě doporučení vyplývající z vypracované zprávy Podklad pro odnětí zemědělské půdy ze ZPF je doporučeno skrytou ornici ponechat na deponii v místě stavby a po jejím ukončení použít pro zpětné ohumusování a výsadbu zeleně v areálu stavby.
•	Všechny mechanismy, které se budou pohybovat v prostoru staveniště, musí být v bezvadném technickém stavu; bude nezbytné je kontrolovat zejména z hlediska možných úkapů ropných látek; v případě úniku ropných nebo jiných závadných látek bude postupováno podle platné legislativy.
Technická opatření – ovzduší:
•	Negativní vlivy při výstavbě minimalizovat vhodnou organizací práce, volbou technologie a maximálním zkrácením doby výstavby.
•	Při skrývce půdy a zemních pracích je třeba vhodnými technickými opatřeními (zejména skrápěním) minimalizovat sekundární prašnost.
•	Při nasazení stavebních a dopravních strojů upřednostnit prostředky splňující emisní úroveň EURO 4 nebo alespoň EURO 3.
•	Nepřipustit provoz vozidel, která produkují nadměrné množství emisí.
•	Do provozního řádu staveniště uvést nařízení zamezující znečišťování veřejných komunikací vozidly, vyjíždějícími ze stavby.
Technická opatření – hluk:
•	Při provádění stavby je nutné dbát na ochranu proti hluku dle nařízení vlády č. 148/2006 Sb., o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací.
•	Výrazně hlučné stavební operace plánovat tak, aby nedošlo k jejich kumulaci ve stejnou dobu výstavby.
•	Hlučné stacionární (tj. stabilní) stavební technologie v případě potřeby vybavit akustickým krytem (či zástěnou) nebo je umístit v interiéru rekonstruovaného či stavěného objektu.
•	Během výstavby používat techniku, která bude v dobrém technickém stavu.
Technická opatření – odpady:
•	Zajistit využití, eventuelně zneškodnění odpadů vznikajících v etapě výstavby pouze se subjekty, oprávněnými k této činnosti.
•	V rámci žádosti o kolaudační souhlas objektů předložit specifikaci druhů a množství odpadů vzniklých v procesu výstavby a doložit způsob jejich zneškodnění.
•	Ostatní přebytečné kameny, písek, jíl a zeminy ukládat pouze na odsouhlasené deponie, případně využít při výstavbě.
Technická opatření – fauna a flóra, ekosystémy, krajina:
•	Při projektu sadových úprav budou využity domácí dřeviny a zejména pak dosti keřů, které by mohli sloužit jako potenciální hnízdiště a úkryt pro ptáky.
•	Dále navrhujeme, aby práce na sadových úpravách byly zahájeny mimo nebo na začátku či konci vegetačního období rostlin, tj. v rozmezí září/října až dubna.
Ostatní opatření:
•	Zhotovitel stavby povinen používat pouze takový materiál a výrobky, které mají vlastnosti takové, aby po dobu předpokládané existence stavby byla při běžné údržbě zaručena požadovaná mechanická pevnost a stabilita, požární bezpečnost, hygienické požadavky, ochrana zdraví a životního prostředí, bezpečnost při užívání.
•	Celý proces výstavby zajišťovat organizačně tak, aby maximálně omezoval možnost narušení faktorů pohody. 

D.V. Charakteristika nedostatků ve znalostech a neurčitostí, které se vyskytly při specifikaci vlivů
Při hodnocení vlivu záměru byly použity podklady vyjmenované v seznamu použité literatury a právních norem. 
Pro záměr „REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY“ byly vypracovány následující specializované studie:
•	Rozptylová studie znečištění ovzduší (Ing. Martin Vejr)
•	Inženýrsko geologická rešerše území (RNDr. Pavel Podpěra)
•	Podklady pro vynětí ze ZPF (Ing. Marie Čedíková a kol.)

Uvedené studie jsou součástí příloh tohoto Oznámení. 
Při hodnocení vlivu záměru byly použity podklady vyjmenované v seznamu použité literatury a právní normy.

Právní normy (výčet nejdůležitějších):
Zákon č. 86/2002 Sb., o ochraně ovzduší v platném znění
Nařízení vlády č. 148/2006 Sb., o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací v platném znění
Zákon č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči ve znění zákona č. 242/1992 Sb. v platném znění
Zákon č. 17/1992 Sb., o životním prostředí v platném znění
Zákon č. 254/2001 Sb., zákon o vodách v platném znění
Zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny v platném znění
Zákon č.100/2001 Sb., o posuzování vlivu na životní prostředí, v platném znění
Zákon č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu
Vyhláška Ministerstva životního prostředí České republiky č. 395/1992 Sb., kterou se provádějí některá ustanovení zákona ČVR č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny
Zákon č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu
Zákon č. 185/2001 Sb., o odpadech a o změně některých dalších zákonů
Zákon č. 50/1976 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon) v platném znění
Vyhláška Ministerstva ŽP č. 381/2001 Sb., kterou se stanoví katalog odpadů
Vyhláška Ministerstva ŽP č. 383/2001 Sb., o podrobnostech nakládání s odpady
Nařízení vlády č. 350/2002 Sb., kterým se stanoví imisní limity a podmínky a způsob sledování, posuzování, hodnocení a řízení kvality ovzduší.
Vyhláška MŽP č. 356/2002 Sb., kterou se stanoví seznam znečišťujících látek, obecné emisní limity.
aj.

Ostatní zdroje: 
Technická zpráva záměru, EKOSPOL a.s.
Webové stránky a mapové aplikace MŽP 
Webové stránky Magistrátu hlavního města Prahy
Webové stránky MČ Prahy 13
Webové stránky portálu veřejné správy
Územní plán hl. m. Praha.
E. POROVNÁNÍ VARIANT ŘEŠENÍ ZÁMĚRU (pokud byly předloženy)
Varianta A – aktivní varianta 
Území bude využito pro výstavbu bytových domů „REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY“. Tato výstavba odpovídá schválenému územnímu plánu.
Popis aktivní varianty je uveden v příslušných kapitolách části B, vliv aktivní varianty je popsán v části D tohoto Oznámení.
V souhrnu lze konstatovat, že záměr bude mít na většinu složek životního prostředí minimální vliv. Provoz záměru nezpůsobí překročení imisních limitů v řešeném území a jeho okolí, nedojde k překročení legislativou stanovených hygienických hladin akustického tlaku. Nebudou dotčeny ekosystémy ani chráněné části přírody, nedojde k narušení prvků ÚSES. Dojde k trvalému záboru ZPF.

REFERENČNÍ VARIANTY
Varianta B – nulová varianta (bez činnosti) – ponechání pozemku bez realizace stavby. 
Území by i nadále bylo bez využití. Nedošlo by k záboru půdy vedené v ZPF. Nezměnily by se odtokové poměry území. Nedošlo by k navýšení intenzity dopravy a tím zvýšení hluku z dopravy. Územním plánem je tato plocha určena pro čistě obytnou funkci a parky a parkově upravenou plochu. Nulová varianta je nepravděpodobná, protože území je přirozeně určeno k výstavbě.

Varianta C – jiné využití území
Podle schváleného územního plánu patří zájmové území do ploch určených pro bydlení. V případě že nebude realizován záměr výstavby bytových domů „REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY“, dojde pravděpodobně k výstavbě bytových domů jiného investora. Výstavba v území by tedy byla obdobná jako v aktivní variantě. Intenzita dopravy, zvýšení emisí a hluku by pravděpodobně byly obdobné. 

•	Jedná se tedy o málo významné ovlivnění životního prostředí.

Na základě výše uvedených skutečností lze konstatovat, že blízké životní prostředí nebude nepříznivě ovlivněno posuzovaným záměrem.
Zpracovatel Oznámení proto variantu „A“ záměru doporučuje.
F. DOPLŇUJÍCÍ ÚDAJE 
Doplňující údaje jsou obsaženy v kapitole H. přílohy

G. VŠEOBECNĚ SROZUMITELNÉ SHRNUTÍ NETECHNICKÉHO CHARAKTERU
Předmětem Oznámení záměru dle zákona č.100/2001 Sb. je výstavba bytových domů „REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY“. Záměr je zařazen do II. kategorie (záměry vyžadující zjišťovací řízení) bodu: 
10.15 jako podlimitní záměr k bodu 10.6 (Skladové nebo obchodní komplexy včetně nákupních středisek, o celkové výměře nad 3000 m2 zastavěné plochy; parkoviště nebo garáže s kapacitou nad 100 parkovacích stání v součtu pro celou stavbu.
Území pro výstavbu bytových domů leží v městské části Praha 13, katastrálním území Stodůlky. Rozkládá se na pozemku parc.č. 2315/33, jižně od Smíchovské ulice v lokalitě Velká Ohrada. 
Dotčené pozemky jsou součástí zemědělského půdního fondu s třídou ochrany IV.
V současné době není pozemek zastavěn ani jinak využíván.
Záměrem je vybudování nízkopodlažní bytové zástavby s předběžným počtem 76 bytů v městské části Praha 13. Součástí výstavby budou komunikace, 8 parkovacích stání pro osobní a inženýrské sítě.
Byty jsou situovány do 2 bytových domů. Objekty jsou navrženy jako zděné s 2 NP + 2U, V suterénech bytových domů se nachází technické zázemí a garáže o 2 x 31 parkovacích stání. Bytové domy jsou dopravně napojeny na komunikace, jejichž realizace se připravuje v rámci výstavby na sousedních pozemcích.
Celková plocha zastavěná bytovými domy je 2 194 m2. 

Navrhovaný záměr je v souladu se schválenou Územním plánem hl. m. Prahy, ve kterém je plocha vedena jako OV – všeobecně obytná, OC – čistě obytná.
K jednotlivým vlivům:
Vlivy na klima a ovzduší
Rozptylová studie zpracovaná ing. Vejrem prokázala, že provoz navrhovaných bytových domů, ani v součtu s pozadím nezpůsobí překračování imisních limitů znečišťujících látek ve svém okolí. 
V žádném vybraném referenčním bodě nebyly překročeny maximální 8-hodinové koncentrace CO, maximální hodinové koncentrace NO2, denní imisní koncentrace PM10, nebo průměrné roční koncentrace pro PM10 a NO2, dané nařízením vlády o sledování a vyhodnocování kvality ovzduší  č. 597/2006 Sb.
Realizací záměru nedojde k ovlivnění rozptylových podmínek dané lokality. Stejně tak nedojde k ovlivnění klimatu.
Vlivy na hlukovou situaci
V řešené lokalitě dojde po realizaci záměru k nárůstu hluku z automobilové dopravy, který je však vzhledem k dopravě vyvolané z výstavby bytových domů na sousedních pozemcích marginální, a který nebude mít za následek překročení příslušných hygienických limitů.

Realizací záměru nedojde k měřitelnému ovlivnění hlukových poměrů v území. V řešeném území jsou v současné době hladiny akustického tlaku vyšší, než příspěvek posuzovaného záměru.
Hluk vyvolaný provozem záměru nebude překračovat v chráněném venkovním a vnitřním prostoru staveb (stávajících i nově navržených) hygienické limity hluku pro denní a noční dobu dle nařízení vlády č. 148/2006 Sb., o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací.
Realizace záměru nebude mít při dodržení navržených opatření negativní vliv na hlukovou situaci v řešeném území.
Vlivy na vodu
Při realizaci stavby bude nutné dbát na zamezení znečištění povrchových a podzemních vod především ropnými látkami ze stavebních mechanismů a dopravních prostředků. Z hlediska hydrogeologické charakteristiky území, která je popsána v kap. C.II.3 lze konstatovat, že nedojde k ovlivnění kvality podzemní vody.
Realizace záměru nebude mít významný vliv na podzemní ani na povrchovou vodu.
Vlivy na půdu
Pozemek, na kterém je plánována výstavba, jsou dle katastru nemovitostí vedeny jako orná půda. Podle provedených terénních průzkumů v rámci zpracování Podkladů pro odnětí zemědělské půdy ze ZPF Ing. M. Čedíkovou a kol. bylo zjištěno, že se v řešeném území nachází půda IV. třídy ochrany. 
Realizací stavby dojde k terénním úpravám zejména v severní části záměru. K potenciálnímu znečištění půdy může dojít během stavby následkem náhodných úkapů ropných látek z motorových vozidel a stavební mechaniky.
Záměrem budou dotčeny pozemky ZPF IV. třídy ochrany, podle pedologického průzkumu se však jedná o půdu nízké kvality.
Vlivy na horninové prostředí a surovinové zdroje
Dle současných znalostí nemůže stavba ovlivnit horninové prostředí lokality. Nejsou známy nerostné zdroje, které by mohly být zamýšlenou stavbou ohroženy nebo ovlivněny. Řešené území se nenachází v CHLÚ.
Vliv záměru na horninové prostředí a nerostné zdroje je nulový, k jeho ochraně není třeba přijímat žádná opatření.
Vlivy na faunu, flóru a ekosystémy
V souvislosti s realizací navrhovaného záměru se neočekávají žádné významné vlivy na faunu a floru ani ekosystém.
Záměr neznamená ohrožení reprezentativních nebo unikátních populací zvláště chráněných nebo regionálně významných druhů rostlin a živočichů; v zájmovém území ani v jeho nejbližším okolí se plochy s výskyty takových druhů dle dosažených poznatků nenacházejí.
Vlivy záměru na ekosystémy budou zanedbatelné, v zájmovém území ani v jeho okolí nejsou žádné kvalitní původní ekosystémy.
Vlivy na chráněné přírodní objekty a území
V lokalitě dotčené stavbou se nenachází žádné chráněné přírodní objekty ani území. 
Nejbližší přírodní park - Prokopské údolí, se nachází 500 m jihovýchodně od zájmového území a vzhledem k dostatečné vzdálenosti od zájmového území nebude tato přírodní památka ovlivněna.
Z hlediska ochrany přírody nebude mít navrhovaná stavba negativní vliv na své okolí ani na chráněné přírodní objekty ni území.
Vlivy na krajinu a krajinný ráz
V rámci výstavby záměru nevzniknou výškově ani prostorově rozsáhlé objekty,. Směrem od zástavby rodinných domů je architektonické řešení navrženo tak, aby přes bytové domy lokality Velká Ohrada III k zástavbě Velká Ohrada (CENTRAL GROUP)  výška objektů přirozeně vygradovala. Navržený záměr z hlediska pohledového není nijak exponován. Lze konstatovat, že vlivy navrženého záměru na krajinu budou malé a nevýznamné.
Estetická, kulturní ani přírodní hodnota krajiny řešeného území nebude realizací záměru narušena.
Vlivy na kulturní a historické památky
Realizace záměru nebude mít významný vliv kulturní památky.
Vlivy na obyvatelstvo a veřejné zdraví
Možné ovlivnění obyvatelstva, veřejného zdraví a životního prostředí z hlediska hluku a emisí bylo zhodnoceno v předchozích kapitolách.
Realizací záměru nedojde k významnému navýšení objemu bytového fondu v Praze Stodůlkách.
Vliv na obyvatelstvo a veřejné zdraví nebude negativní. 
V předloženém Oznámení záměru dle zákona 100/2001 Sb., ve znění pozdějších předpisů je zhodnocen vliv výstavby bytových domů „REZIDENCE DALEJSKÉ VÝHLEDY“ na životní prostředí. 

Areál se nachází v lokalitě Praha 13, v katastrálním území Stodůlky. Předložené Oznámení popisuje a vyhodnocuje vlivy na životní prostředí a obyvatelstvo, vyvolané výstavbou a provozem záměru v jeho okolí.
V souhrnu lze konstatovat, že záměr bude mít na většinu složek životního prostředí minimální vliv. Provoz záměru nezpůsobí překročení imisních limitů v řešeném území a jeho okolí, nedojde k překročení legislativou stanovených hygienických hladin akustického tlaku. Nebudou dotčeny ekosystémy ani chráněné části přírody, nedojde k narušení prvků ÚSES.

•	Jedná se tedy o málo významné ovlivnění životního prostředí.

Na základě výše uvedených skutečností lze konstatovat, že blízké životní prostředí nebude nepříznivě ovlivněno posuzovaným záměrem.
Zpracovatel Oznámení proto variantu „A“ záměru doporučuje.

H. PŘÍLOHY
Dokladová část:
Příloha č. 1:	Soulad s územním plánem
Příloha č. 2:	Vyjádření MHMP OOP „Natura“
Příloha č.3:	Stanovisko MŽP	
Mapová část:
1.	mapa č. 1 – širší vztahy
2.	mapa č. 2 – zastavovací plán
3.	mapa č. 3 – Chráněná území
4.	mapa č. 4 – USES
5.	mapa č. 5 – Přírodní parky
6.	mapa č. 6 – Geologická mapa
7.	mapa č. 7 – Územní plán

Studie
Rozptylová studie
Inženýrsko geologická rešerše
Podklady pro vynětí ze ZPF

Datum zpracování oznámení:	19. 8. 2007

Jméno, bydliště a telefon zpracovatele oznámení a osob, které se na zpracování podílely:

•	Ing. Jan Zedník, EKOSPOL a.s., Dukelských hrdinů 19, Praha 7, tel.: 233 372 021

Podpis zpracovatele Oznámení: