Ing. Josef Vorel

posuzování vlivů na životní prostředí – EIA, odborné posudky ovzduší, chemické látky

383 01 Prachatice, Černohorská 611

Tel, fax: 388318340 Mobil: +420603263437 e.mail: vorel.josef@cbox.cz

OZNÁMENÍ

podle zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 93/2004 Sb., zákona č. 163/2006 Sb., zákona č. 186/2006 Sb. zákona č. 216/2007 Sb. a zákona č.124/2008 Sb., zpracované v rozsahu podle přílohy č. 3

Název: DOSTAVBA FARMY K V Á Š Ň O V I C E

Investor: Zemědělská výroba Strolený s.r.o., IČ: 263 40 577

Prachatice, září 2008

DOSTAVBA FARMY KVÁŠŇOVICE

okres Klatovy

D o k u m e n t a c e

podle zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č. 93/2004 Sb., zákona č. 163/2006 Sb., zákona č. 186/2006 Sb. zákona č. 216/2007 Sb. a zákona č.124/2008 Sb., zpracované v rozsahu podle přílohy č. 3

Vypracoval:	Ing. Josef Vorel

Oprávněná osoba:	Ing. Josef Vorel

Osvědčení odborné způsobilosti MŽP ČR

č.j.: 5974/957/OPV/93 ze dne 14.6.1994

Prodloužení osvědčení MŽP ČR

č.j.: 20887/ENV/06 ze dne 7.4.2006

OBSAH :

Část A. Údaje o oznamovateli	6

Část B. Údaje o záměru	7

B.I. Základní údaje	7

Název záměru a jeho zařazení podle přílohy č.1	7

Kapacita (rozsah) záměru	7

Umístění záměru	8

Charakter záměru a možnost kumulace s jinými záměry	8

Zdůvodnění potřeby záměru a jeho umístění, včetně přehledu zvažovaných

variant a hlavních důvodů pro jejich výběr resp. odmítnutí	9

Stručný popis technického a technologického řešení záměru	10

Předpokládaný termín zahájení realizace záměru a jeho dokončení	14

Výčet dotčených územně samosprávných celků	14

Výčet navazujících rozhodnutí podle § 10 odst.4 a správních úřadů,

které budou tato rozhodnutí vydávat	14

B.II. Údaje o vstupech	14

Půda	15

Voda	16

Ostatní surovinové a energetické zdroje	17

Nároky na dopravní a jinou infrastrukturu	18

Doplňující údaje	19

B.III.Údaje o výstupech	20

Ovzduší	20

Odpadní vody	25

Odpady	27

Ostatní	29

Doplňující údaje	33

Část C. Údaje o stavu životního prostředí v dotčeném území	35

C.I. Výčet nejzávažnějších environmetálních charakteristik dotčeného území	35

C.II.Charakteristika současného stavu životního prostředí v dotčeném území	36

1. Ovzduší	36

2. Vody	37

3. Půda	38

4. Geomorfologie a geologie	39

5. Horninové prostředí a přírodní zdroje	41

6. Fauna a flóra	41

7. Ekosystémy	42

8. Krajina	44

9. Obyvatelstvo 44

10. Hmotný majetek,kulturní památky	44

Část D. Komplexní charakteristika a hodnocení vlivů záměru na obyvatelstvo

a životní prostředí	45

D.I.Charakteristika předpokládaných vlivů záměru na obyvatelstvo a

životní prostředí a hodnocení jejich velikosti a významnosti	45

Vlivy na ovzduší	45

Vlivy na na vody	45

Vlivy na faunu a flóru	46

Vlivy na půdu	46

Vlivy na hlukovou situaci	46

Ostatní vlivy	47

D.II. Rozsah vlivů vzhledem k zasaženému území a populaci	47

D.III. Údaje o možných významných nepříznivých vlivech

přesahujících státní hranice	48

D.IV. Opatření k prevenci, vyloučení, snížení, popřípadě kompenzaci	48

nepříznivých vlivů na životní prostředí

D.V. Charakteristika nedostatků ve znalostech a neurčitostí, které se vyskytly při

specifikaci vlivů	50

Část E. Porovnání variant řešení záměru	(pokud byly předloženy)	50

Část F. Doplňující údaje	51

1. Mapová a jiná dokumentace týkající se údajů v oznámení	51

2. Další podstatné informace oznamovatele	52

Část G. Všeobecně srozumitelné shrnutí netechnického charakteru	54

Část H. Přílohy	59

1. Vyjádření příslušného stavebního úřadu	60

Část I. Údaje o zpracovateli oznámení	61

Ú V O D

Farmu chovu skotu Kvášňovice v obci Kvášňovice, provozuje společnost Zemědělská výroba Strolený s.r.o., se sídlem Kvášňovice 31, PSČ 341 01, IČ 263 40 577. Na farmě je provozována stáj chovu dojnic, se stáními pro odchov 50 ks telat v mléčné výživě. Areál se nachází jižně od občanské zástavby obce Kvášňovice, okres Klatovy, vpravo od silnice III. tř. Olšany - Nekvasovy. Provozovatel se rozhodl rozšířit a modernizovat chov dojnic rekonstrukcí stáje dojnic SO 01 se stájovou kapacitou 145 ks dojnic, přístavbou haly pro chov 140 ks dojnic. Dále hodlá vystavět nový silážní a senážní žlab jámy SO 02 s kapacitou 3 x 1 350 m3 a uzavřenou skladovací jímku na kejdu SO 03 o kapacitě 4 000 m3.

Navrhovaná varianta stavby je pak z důvodu optimálnosti řešení a z hlediska ekologie a jednoduchosti, předkládána k posouzení jako jediná.

Seznam použitých zkratek

ČHMÚ	Český hydrometeorologický ústav

D	dojnice

E.I.A	Environmental Impact Assesment - posuzování vlivů na životní prostředí

EVL	evropsky významné lokality (NATURA 2000)

IPB	individuální porodní box

KÚ	krajský úřad

MZe ČR	ministerstvo zemědělství České republiky

MŽP ČR	ministerstvo životního prostředí České republiky

OHO	objekt hygienické ochrany

OHS	okresní hygienická stanice

OP	ochranné pásmo (bez specifikace)

OÚ	obecní úřad

PHO	pásmo hygienické ochrany

PŽH průměrná živá hmotnost

RŽP	referát životního prostředí

US	urbanistická studie

ÚPD	územně plánovací dokumentace

ÚPNSÚ	územní plán sídelního útvaru

ÚSES	územní systém ekologické stability

VIB venkovní individuální box

ZPF	zemědělský půdní fond

ŽV	živočišná výroba

Tm	telata - mléčná výživa

DJ	dobytčí jednotka (500 kg živé hmotnosti)

OUER	evropská pachová jednotka

VKP významné krajinné prvky

BK	biokoridory

BC	biocentra

DOSS	dotčené orgány státní správy

PO	ptačí oblasti (NATURA 2000)

WHO	Světová zdravotnická organizace

ČÁST A

A. ÚDAJE O OZNAMOVATELI.

Obchodní firma :

Zemědělská výroba Strolený s.r.o.

IČ : 263 40 577

Sídlo oznamovatele:

Kvášňovice 31, 341 01 Horažďovice, okres Klatovy

Místo stavby:

Kvášňovice 31, 341 01 Horažďovice, okres Klatovy

Oprávněný zástupce - oznamovatel:

Miloslav Strolený jednatel společnosti

Telefon: 602 160 622

E-mail: zvstroleny@email.cz

Zpracovatel oznámení:

Ing. Josef Vorel

Černohorská 611

383 01 Prachatice

IČ 472 11 041

tel/ fax: 603 263437; 388 318 340.

E-mail: vorel.josef@cbox.cz

ČÁST B

B. ÚDAJE O ZÁMĚRU

B.I. Základní údaje

1. Název záměru a jeho zařazení podle přílohy č.1:

Dostavba farmy Kvášňovice

Ve smyslu zákona č. 100/ 2001 Sb., ve znění zák. č. 93/2004 Sb., č.163/2006 Sb.a č. 186/2006 Sb.se jedná kategorii I, položka 1.7. Chov hospodářských zvířat s kapacitou nad 180 dobytčích jednotek - změna technologie chovu. Jedná se tedy o záměr podléhající zjišťovacímu řízení podle § 4 odstavec 1b zákona č. 100/ 2001 Sb.. Oznámení je zpracováno v rozsahu přílohy 3 zákona. Příslušným orgánem státní správy je Krajský úřad - Plzeňský kraj.

2. Kapacita (rozsah ) záměru:

S o u č a s n ý s t a v

Obj. č. 01 – Stávající stáj K 174 – dojnice 145 ks, PŽH 600 kg, 174,0 DJ

se zastřešeným stáním pro 50 ks telat v MV tj. 7,5 DJ

a. Celkem objekty ve Farmě Kvášňovice ............................................... 181,5 DJ

N o v ě n a v r ž e n ý s t a v

a. Objekty stavebně upravené a nové ve Farmě Kvášňovice:

Obj. SO 01 – Přístavba ke stáji K 174 – 140 ks produkčních dojnic PŽH 600 kg,

tj. 168 DJ

37 ks krávy nasucho VBJ PŽH 600 kg	tj. 44,4 DJ

108 ks jalovic PŽH 310 kg	tj. 67 DJ

se zastřešeným stáním pro 50 ks telat v MV tj. 7,5 DJ

Obj. SO 02 – Silážní žlab tříkomorový – novostavba s kapacitou .... 3 x 1 350 m3;

Obj. SO 03 – Skladovací jímka na kejdu uzavřená – novostavba s kap. 4 000 m3;

b.Objekty nově upravené nové a stávající, ve Farmě Kvášňovice:

Po ukončení výstavby produkční stáje budou stávající stáje využity následovně:

Obj. SO 01 –Přístavba ke stáji K 174 – 140 ks dojnic + 37 ks krávy nasucho a VBJ +108 ks jalovic, se zastřešeným stáním pro 50 ks telat v MV tj. 286,9 DJ

Obj. SO 02 – Silážní žlab tříkomorový – novostavba s kapacitou ..... 3 x 1 350 m3;

Obj. SO 03 – Skladovací jímka na kejdu uzavřená – novostavba s kap. . 4 000 m3;

Obj. SO 04 – Výdejní plocha s jímkou o kapacitě .................................. 50 m3;

Obj. SO 05 – Výdejní a kontrolní jímka

Obj. SO 06 – Venkovní kanalizace

Obj. SO 07 – Venkovní vodovod – stávající

Obj. SO 08 – Kabelový přívod el. energie NN – stávající

Obj. SO 09 – Komunikace a zpevněné plochy

Obj. SO 010 – Oplocení

Obj. SO 011 - Sadové úpravy

Jímka na splaškové vody- novostavba s kapacitou ....12 m3;

Celkem objekty Farmy Kvášňovice, po dostavbě: ..............................286,9 DJ.

V důsledku dostavby Farmy Kvášňovice se zvýší stav v areálu o 105,4 DJ.

Součástí záměru je přístavba k podélné východní stěně stáje SO 1, tj. přístavba haly se sedlovou střechou, pro 140 ks dojnic s vestavbou prostoru pro osazení 2 dojicích robotů Lely Astronaut A 3. Prostor pro roboty bude zateplen a vytápěn podlahovým vytápěním elektrickou energií a k robotům budou zřízeny přípojky el. energie, vody a kanalizace. V přístavbě budou instalovány napájecí žlaby se systémem přívodu vody a hrazení vymezující 140 lehacích boxů. Do přístavby budou dále instalovány mechanické shrnovací lopaty pro shrnování kejdy do prodloužení kejdového kanálu, shodné s lopatami ve stávajícím prostoru stáje a instalace osvětlení. Stávající prostory stáje budou upraveny pro ustájení 37 ks dojnic nasucho a 108 ks jalovic PŽH 310 kg. nadále zůstává beze změn zastřešené stání pro 50 ks telat v MV.

Pro výrobu a skladování siláže a senáže bude vystavěn tříkomorový nadzemní žlab SO 02, o kapacitě 3 x 1 350 m3. Jednotlivé sekce – komory žlabu o rozměrech 9 x 45 m jsou z prefabrikovaných stěnových dílců o výšce 4,5 m, opatřených na horní hraně zábradlím. Dno žlabu bude nepropustné a silážní šťávy a kontaminované srážkové vody a výluhy budou svedeny do kejdové jímky SO 03.

Pro skladování kejdy a silážních šťáv bude vystavěna zemní uzavřená fóliová jímka SO 03 – bak vaky Alligator, o kapacitě 4 000 m3. Jímka o rozměrech 29,20 x 49,76 x 3,95 m, bude usazena na sníženou plochu, kolem které bude navršen sypaný val. Konstrukci jímky tvoří uzavřený vak ze speciální fólie, vyrobený firmou Alligator, kontrolní systém úniku závadných látek bude řešen pomocí drenážních flexibilních trubek vyústěných do vodotěsné kontrolní šachty a kontrolní zařízení signalizace stavu hladiny v jímce. Součástí systému skladování kejdy bude i výdejní plocha a sběrná a kontrolní jímka, zajištěné proti úniku závadných látek.

Doprovodnými stavbami budou vodovodní a kanalizační přípojky, elektropřípojka NN, komunikace a zpevněné plochy, oplocení a sadové úpravy .

3. Umístění záměru :

Kraj:	Plzeňský CZ 032

Okres: Klatovy CZ 0322

Obec:	Kvášňovice ZÚJ 541 931

Katastrální území :	Kvášňovice ÚTJ 678 228

Pověřený úřad: MěÚ Horažďovice

Stavební úřad:	MěÚ SÚ Horažďovice

Obec s rozšíř. působností: MěÚ Horažďovice

4. Charakter záměru a možnost kumulace s jinými záměry.

Charakterem záměru je rekonstrukce - přístavba stávající produkční stáje pro dojnice ve volném, boxovém, bezstelivovém ustájení, s přirozeným intenzivním větráním, výstavba nového silážního žlabu se 3 komorami a výstavba nové skladovací jímky na kejdu a silážní šťávy a výdejní plocha se sběrnou a kontrolní jímkou. Záměr bude realizován ve stávajícím zemědělském areálu investora, který se nalézá jižně od zástavby Obce Kvášňovice. Záměrem je zvýšení kapacity stáje a hlavně zlepšení komfortu ustájení, s přechodem na progresivnější technologii chovu dojnic v rekonstruovaném objektu - produkční stáji dojnic, výstavba skladové jímky na kejdu a silážní šťávy, výstavba silážního žlabu se 3 komorami. Výstavbou nové skladovací nádrže na kejdu a silážní šťávy s výdejní plochou a sběrnou a kontrolní jímkou, bude zaručena ekologická bezpečnost farmy. Nepropustné podlahy s hydroizolací, nepropustné kanalizační systémy, nepropustná skladovací jímka s detekčním systémem, bude zárukou velmi nízkého rizika pro čistotu podzemních vod, způsob ustájení a dokonalé přirozené větrání stáje je předpokladem pro dobrý zdravotní stav zvířat a minimální vliv na životní prostředí, konkrétně ovzduší. Kejda z rekonstruované stáje, kontaminované vody ze silážního žlabu a manipulačních ploch, odpadní vody od dojících robotů a z mléčnice, budou odváděny gravitačním odtokem do nově vybudované skladovací jímky SO 03 o objemu 4 0000 m3.

Stávající zásobníky na krmné směsi budou přemístěny k severnímu štítu stáje.

V areálu se ještě nachází stávající silážní žlab. Předkládaný záměr nelze a není potřeba kumulovat s jinými záměry.

5. Zdůvodnění potřeby záměru a jeho umístění, včetně přehledu zvažovaných variant a hlavních důvodů pro jejich výběr resp. odmítnutí:

Záměr řeší zvýšení kapacity a hlavně potřebu komfortnějšího ustájení produkčních dojnic se současným zvýšením produktivity a kvalitní ošetření nadojeného mléka, v souladu se všemi platnými předpisy řešícími minimalizaci vlivů na životní prostředí. Dojnice budou ustájeny ve volné, bezstelivové, boxové stáji s intenzivním přirozeným větráním. Kejda a kontaminované vody budou skladovány v nově vystavěné skladovací nádrži o kapacitě 4 000 m3, s výdejní plochou a sběrnou a kontrolní jímkou. Skladovací kapacita jímky je navržena tak, aby termíny aplikace kejdy byly v souladu s plánem organického hnojení oznamovatele.

Jedná se o stavbu ve smyslu stavebního zákona, na níž je potřebné stavební povolení. Pro vydání stavebního povolení ve smyslu zákona č.183/2006 Sb., stavebního zákona je nutný projekt stavby, pro vydání stavebního povolení je nezbytné pořízení vyjádření dotčených orgánů státní správy.

Objekt stáje je zděná jednopodlažní zemědělská stáj K 174, ke které bude v rámci dostavby přistavěna montovaná hala, na pozemcích navazujících na stávající stáj chovu dojnic v areálu „Farmy Kvášňovice“.

Zvažované varianty:

V podmínkách stávající farmy Kvášňovice není možné umístit v areálu samostatnou stáj pro dojnice. Proto byla zvolena Varianta I. - varianta přístavby haly k podélné straně stávající stáje, nezbytné vybudování tříkomorového silážního a senážního žlabu a vybudování skladové jímky na kejdu. Zvolena byla jediná nejvýhodnější a nejvhodnější varianta řešení zvýšení kapacity a produktivity Farmy Kvášňovice, se současným snížením negativních vlivů na životní prostředí a omezení rizik pro jednotlivé složky životního prostředí. Navrhované navýšení kapacity a zavedení snižujících opatření bude mít za následek i odsunutí emisního středu pro amoniak a pachové látky dále od zástavby obce a celkovou změnu ochranného pásma, což lépe vyhovuje zájmům ochrany stávající zástavby v obci. V průběhu přípravy záměru pak byla tato varianta vybrána jako jediná, která je předkládána k posouzení v procesu EIA.

Nulová varianta:

Při zachování stávajícího stavu budou i nadále využívány stávající stavebně opotřebené a zastaralé objekty, bez možnosti zavedení nových moderních způsobů ustájení v nich. Koncentrace zvířat v těchto stájích pak neumožňuje zavedení opatření snižujících vlivů staveb na jejich okolí. Zachování stávající stáje v současném stavu bez úprav pak má za následek malou produktivitu práce s malou ekologickou bezpečností a velkou náročností na údržbu již dožívajících objektů. Při zachování stávajícího stavu nebude mít žadatel naplněnu potřebnou stájovou kapacitu, respektive bude nucen provozovat chov skotu i nadále v některých nevyhovujících stájích. Žadatel pak bude i nadále nucen nahrazovat nedostatek statkových hnojiv používáním hnojiv průmyslových, což je pro životní prostředí méně příznivé a více to ovlivní podzemní a povrchové vody vyplavovanými živinami, které nejsou dostatečně navázány na organickou hmotu, která v půdě chybí .

Dále bylo zvažováno, zda řešit stelivové nebo bezstelivové ustájení. Bylo rozhodnuto projekčně řešit stáj pro produkční dojnice jako volnou, boxovou, bezstelivovou s vyhrnováním kejdy do koncového kanálu (sběrného žlabu) a dále do nepropustné čerpací jímky a skladovací nádrže.

Po zvážení popsaných variant se žadatel rozhodl pro variantu I. jako jedinou, která svým odstupem od zástavby obce, zaručuje možnost zřízení ochranného pásma a tím i dostatečnou ochranu obce před působením emisí amoniaku a pachových látek, stejně jako ostatních rušivých vlivů.

Tato varianta je pak zpracována v dokumentaci záměru a předkládána k posouzení jako jediná. Pro tuto variantu hovoří mimo jiné tyto argumenty:

vznikne nová moderní produkční stáj chovu dojnic, což umožní lépe využívat výměru zemědělské půdy na které zemědělský podnik hospodaří;

doprava související s provozem stájí bude probíhat mimo území chráněné zástavby obce, při vyvážení kejdy a odpadních vod, se značně sníží možnost znečištění komunikací v obci;

přístavbou stáje se výrazně zvýší produktivita práce a zlepší komfort ustájení;

v obcích, kde je značná část obyvatel zaměstnána v zemědělství nevzniknou sice nové pracovní příležitosti, ale stávající zůstanou zachovány.

6. Stručný popis technického a technologického řešení záměru:

Členění stavby:

SO 01 – stáj pro 140 ks produkčních dojnic, 37 ks dojnic suchostojných a 108 ks jalovic

PŽH 310 kg, tj. 279,4 DJ se stáv. stáním pro 50 ks telat v MV tj. 7,5 DJ

SO 02 – silážní žlab „Prefa A“ tříkomorový, pro 2 700 m3 siláže a 1 350 m3 senáže

SO 03 – jímka na skladování kejdy o kapacitě 4 000 m3

SO 04 – výdejní plocha s jímkou

SO 05 – výdejní a kontrolní jímka

SO 06 – venkovní kanalizace

SO 07 – venkovní vodovod stávající

SO 08 – přívod el. energie NN kabelový, stávající

SO 09 – komunikace a zpevněné plochy

SO 010 – oplocení

SO 011 – sadové úpravy.

S0 01 Stáj pro chov dojnic

Stávající objekt stáje K 174 o rozměrech 74,10 x 27,15 m s projektovanou kapacitou 145 ks dojnic (PŽH 600 kg) 174 DJ a se zastřešeným stáním pro 50 ks telat v MV 7,5 DJ, je v současné době řešena jako volná bezstelivová, se třemi řadami lehacích boxových loží s krmným průjezdným stolem, procházejícím podél západní strany stáje. Stáj je hrazením rozdělitelná na šest produkčních skupin, se dvěmi příčnými přeháněcími chodbami, které budou nadále sloužit přístupu dojnic k dojícím robotům. Z jedné strany krmného stolu je v současné době situováno krmiště, po přístavbě bude krmiště přistavěné haly i z druhé strany stolu. Způsob ustájení je navržen jako volný, bezstelivový s boxovými loži. V přístavbě budou stejně jako ve stávající stáji, tři řady lehacích boxů a hnojná chodba. Stáj s přístavbou o rozměrech 74,10 x 40,47 m bude i nadále jednoduchá obdélníková stavba, přístavba s konstrukcí z dřevěných lepených prvků, se 2 řadami vnitřních sloupů. Štítové stěny budou obloženy dřevem, v průjezdných otvorech budou osazena roletová vrata z protiprůvanové síťoviny. Podélné stěny přístavby budou kryty stahovací ventilační plachtou s možností intenzity regulace větrání: Podezdívka bude protažena o 0,5 m nad úroveň podlahy. Sedlová střecha bude kryta vláknocementovou vlnovkou, doplněnou prosvětlovacími deskami, jejichž počet bude na více exponované sluneční straně redukován. Prostory dojících robotů bude obezděn, zastropen podvěšenými PUR panely a pod prostory budou zřízeny jímky.

Zakládání krmiva bude prováděno krmným vozem, ve kterém budou poměrně přesně odměřené jednotlivé složky krmné dávky promíchány a průjezdem vozu po krmném stole budou zakládány zvířatům ke zkrmení k požlabnici a krmné zábraně.

Pro vyhrnování kejdy z kejdových a krmných chodeb do sběrného kanálu, budou instalovány oběžné shrnovací lopaty. Kanálem bude kejda gravitačně svedena do jímky u výdejní plochy SO 04, ze které bude čerpána do skladovací nádrže SO 03.

Dojnice budou napájeny patentovanými napájecími žlaby, které nevyžadují vyhřívání, přestože prostory stáje nebudou zatepleny. Žlaby budou umístěny v průchodech mezi řadami lehacích boxů .

Dojení ustájených dojnic bude po rekonstrukci samoobslužné, řízené a kontrolované počítačem, prostřednictvím dojících robotů Lely Astronaut A3, které budou umístěny v samostatném, vytápěném prostoru uprostřed přistavěné haly. Nadojené mléko bude průběžně přečerpáváno do chladících nádrží.

Všechny podlahy budou betonové dřevem hlazené, v místě pohybu ustájených zvířat s podélným rýhováním. Pásy pro ukládání krmiva na krmném stole budou kryty kyselinovzdornou dlažbou.

U východní podélné stěny stáje budou i nadále stávající zastřešená stání – 7 kotců pro 50 ks telat, mléčnice a šatny se sociálním zázemím pro 2 pracovníky obsluhy.

Odpadní vody z provozu dojících robotů, mléčnice a oplachů podlah a stěn, budou svedeny gravitační kanalizací do čerpací jímky SO 04, ze které budou přečerpávány do skladovací nádrže SO 03. Splaškové vody ze sociálního zázemí budou i nadále shromažďovány ve stávající typové plastové jímce o objemu 12 m3, ze které budou dle potřeby převáženy na ČOV.

SO 02 Silážní žlab

Kapacita 2 x 1 350 m3 siláže a 1 350 m3 senáže

Proti jižnímu štítu rekonstruované stáje bude vybudován tříkomorový nadzemní silážní žlab typu „A“ o rozměrech 27 x 45 m a kapacitě 4 050 m3. Žlab bude smontován z typizovaných železobetonových prvků Prefa, na upravené vodonepropustné podloží, zajištěnému proti pronikání silážních šťáv do podzemních vod. Prosakující výluhy a silážní šťávy budou odvodňovacím systémem svedeny do jímky SO 04 a dále přečerpány do skladovací jímky na kejdu SO 03.

SO 03 Skladovací jímka na kejdu

Kapacita jímky 4 000 m3

Kejda, oplachové vody z dojících robotů a mléčnice a silážní šťávy včetně kontaminovaných vod z výdejní plochy, budou do doby možné aplikace na pozemky žadatele, skladovány v zemní uzavřené foliové jímce – bak vaky Alligator o užitném objemu 4 000 m3. Jímka bude opatřena kontrolním systémem úniku závadných látek zaústěným do kontrolní šachty SO 05. Rozměry jímky jsou navrženy 29,20 x 49,76 m a hloubce 3,95 m. Kolem jímky bude proveden sypaný val jako nadzemní část jímky. Jímka je uzavřený vak vyrobený ze speciální folie firmou Alligator Holandsko. Úroveň hladiny v jímce bude signalizována zařízením, které bezpečně zajistí včasnou informaci o stavu hladiny a využitím kapacity jímky.

SO 04 Výdejní plocha s jímkou

Součástí skladování a manipulace s kejdou a odpadními vodami, bude nově vybudovaná výdejní plocha a sběrná jímka, která bude sloužit ke shromažďování a bezpečnému výdeji kejdy a odpadních vod k aplikaci na pozemky.

Výdejní plocha a jímka bude železobetonové konstrukce, před jejich betonáží bude proveden výkop stavební jámy. Následovat bude provedení podkladních vrstev, které tvoří štěrkopískový podsyp, detekční fólie s geotextilií a štěrkopískový násyp. Následně bude provedena armovaná základová deska, do které se v místě obvodové stěny vloží zdvojená těsnící vložka. Jímka bude vybetonována z vodonepropustného betonu a z vnitřní strany opatřena epoxidovým nátěrem. Osazení do terénu bude provedeno tak, aby dna jímek byly umístěny cca 0,5 m nad hladinou spodní vody . Pokud nebude jímka výrazně převyšovat horní hranou okolní terén bude opatřena kovovým zábradlím s pletivem. Pro detekci případné netěsnosti budou jímky opatřeny pod dnem detekční fólií s kontrolní šachtou vyvedenou nad terén. U jímky bude vybudována stavebně zabezpečená výdejní plocha, odvodněná do čerpací jímky.

SO 05 Výdejní a kontrolní jímka

Kapacita 84 m3

Pod západní stranou valu bude vybudována kruhová železobetonová jímka, do které budou kanalizačním systémem svedeny případné průsaky z netěsností nebo jiných úniků kejdy, odpadních vod a silážních šťáv, které jsou nebezpečnými látkami pro spodní vody. Proto bude jímka stejně jako jiné, postavena na armované základové desce, do které se v místě obvodové stěny vloží zdvojená těsnící vložka. Jímka bude vybetonována z vodonepropustného betonu a z vnitřní strany opatřena epoxidovým nátěrem. Výskyt závadných látek v jímce je pro provozovatele signálem o netěsnosti skladové jímky.

SO 06 Venkovní kanalizace

Kejda a odpadní vody budou svedeny pomocí kanalizačního systému převážně z kanalizačního potrubí PVC PN 10, DN 200.

SO 07 Venkovní vodovod – vodovodní přípojky

Do stávající stáje je vodovodní podpovrchovou přípojkou provedenou z tlakového plastového potrubí,.zavedena voda z vlastního stávajícího zdroje, s vodárnou, umístěnou v jihozápadní části areálu Farmy Kvášňovice. Vydatnost zdroje svou kapacitou pokryje navýšení spotřeby po přístavbě, způsobeného navýšením počtu chovaných zvířat. Původní roční spotřeba vody v objemu 5 500 m3 bude po dostavbě farmy 8 620 m3, tedy vyšší o 3 120 m3 tj. 0,10 l . s -1.

SO 08 Kabelový přívod el. energie NN

Pro přívod el. energie od trafostanice do stáje slouží přípojka elektrické energie NN z centrální trafostanice, obce, která je ve vlastnictví E-ON Energie a.s. Přípojka je provedena kabelem uloženým do země a ukončenými v rozvaděči v objektu. Z rozvaděče bude el. energie rozvedena na osvětlení, k dojícím robotům a čerpadlům a míchadlům kejdy Dimenze kabelu, jistících a spojovacích prvků vyhovují energetické náročnosti objektu po rekonstrukci. Celkový instalovaný příkon je shodný s navýšením, tedy cca 50 kW se soudobostí 0,8.

SO 09 Komunikace a zpevněné plochy

Po dokončení přestavby budou upraveny stávající vjezdy do stáje, a nově zřízeny příjezdové komunikace a zpevněné plochy ke skladovací jímce a silážnímu žlabu. Povrch komunikací a zpevněných ploch bude proveden balenou živicí. Odvodnění těchto komunikací a ploch bude spolu se srážkovou vodou z okapů, provedeno do terénu.

SO 10 Oplocení

Území areálu farmy bude vymezeno oplocením drátěným pletivem na ocelových sloupcích. Vstup do areálu bude i nadále z východní strany ze silnice II. tř. Olšany – Nekvasovy.

SO 11 Sadové úpravy

Po ukončení přestavby budou volné plochy po obvodu areálu a proluky mezi objekty doplněny vysazenou vzrostlou i nízkou zelení, plochy budou osety trávou.

Údaje o technologii po dostavbě:

Ustájení : Volné bezstelivové s boxovými loži uspořádanými v šesti řadách, navazujícími na kejdové chodby. Jednotlivé boxové lože budou vymezeny zábranami. Mezi stávající stájí a přístavbou bude krmná chodba, po obou stranách průjezdné krmné chodby budou krmiště oddělená krmnou zábranou a požlabnicí.

Krmení: Směsná krmná dávka bude zakládána krmným vozem ke stranám krmné chodby k požlabnici. Plocha pro zakládání krmiv bude opatřena kyseliněvzdornou dlažbou.

Napájení: K zajištění vody v požadované kvalitě pro produkční stáj s výrobou mléka, slouží vlastní zdroj. Patentované napájecí žlaby bez potřeby vyhřívání v nezatepleném prostoru, jsou situovány v průchodech do krmiště, mezi řadami lehacích boxů.

Odklízení kejdy: Bude prováděno mechanickými lopatami s vyhrnováním kejdy do sběrného kejdového kanálu, který je a bude uložen pod úrovní podlahy a zakryt rošty.

Dojení: Dojení produkčních dojnic bude automatické, samoobslužné, pomocí dvou dojících robotů Lely Astronaut A 3, umístěných v uzavřených a temperovaných prostorech ve středu přistavěné části. Provoz dojících robotů je řízen pomocí počítače, nadojené mléko bude čerpáno přímo do stávající mléčnice se 2 skladovacími a chladícími tanky o celkové kapacitě 5 000 l.

7. Předpokládaný termín zahájení realizace záměru a jeho dokončení

Zahájení stavby:	04.09

Dokončení stavby:	10.10

8. Výčet dotčených územně samosprávných celků:

Stavbou bude dotčena obec Kvášňovice ZÚJ 541 931 (katastrální území Kvášňovice ÚTJ 678 228), kde bude stavba realizována a kde bude aplikována část vyprodukované kejdy a odpadních vod. Kejda a odpadní vody budou v souladu s Plánem hnojení organickými hnojivy, aplikovány na pozemcích žadatele a současně i investora. Ochranným pásmem pak bude dotčen pouze katastr obce Kvášňovice.

9. Výčet navazujících rozhodnutí podle § 10 odst. 4 a správních úřadů, které budou tato rozhodnutí vydávat.

Záměr bude reralizován na pozemcích st. poz. p.č. 86/1 – 8, ostatní pl.č.1986/1, 5, 6, 7, 8, 12, 15, 1985/1 a les 1997/1, vše v k.ú. Kvášňovice. Všechny pozemky jsou v areálu Farmy Kvášňovice, nebo na území areálu farmy navazují. K územnímu řízení bude nutné provést vynětí částí pozemků určených k plnění funkce lesa. Územní rozhodnutí bude vydávat MÚ - stavební úřad Horažďovice, souhlas s vynětím pozemků plnících funkci lesa MěÚ Horažďovice.

Vzhledem k tomu, že podle přílohy č. 2 k nařízení vlády č. 615/2006 Sb., zemědělský zdroj s produkcí emisí amoniaku od 5 do 10 t / r (177 ks x 24,5 = 4,336 t + 108 x 13 = 1,404 t + 50 ks x 13,7 = 0,685, tj. celkem 6,425 t NH3), náleží do kategorie středních zdrojů znečišťování ovzduší, bude nutný souhlas orgánu ochrany ovzduší se změnou zdroje znečišťování ovzduší podle ustanovení § 17 odst. 1 písm. c) zákona č. 86/2002 Sb. Tento souhlas vyžaduje vypracování odborného posudku. Souhlas bude vydávat Krajský úřad – Plzeňský kraj, odbor životního prostředí.

Následovat bude stavební povolení, které bude vydávat Městský úřad - stavební úřad Horažďovice. Pro stavbu jímky na hnojůvku, kejdu bude nutný vodohospodářský souhlas, který bude vydán MÚ Horažďovice, odbor ŽP.

Po dokončení stavby bude následovat kolaudace – kolaudační rozhodnutí vydává příslušný stavební úřad tj. Městský úřad - stavební úřad Horažďovice.

B. II. Údaje o vstupech

Stavba bude realizována zčásti na zemědělské půdě, v návaznosti na stávající zemědělský areál v obci Kvášňovice, jižně od souvislé zástavby. Tyto plochy jsou dnes využívány částečně jako manipulační plochy ke stávajícím stájím v areálu, jsou dobře dopravně dostupné z veřejné komunikace. Pro obec Kvášňovice není zpracován a schválen územní plán, záměr dostavby Farmy Kvášňovice je umístěn mimo zastavěné území obce – viz stanovisko MÚ - stavební úřad Horažďovice.

Vstupy je možno rozdělit do dvou etap:

Vstupy při stavební činnosti – dovoz stavebních konstrukcí, betonu a zdících a izolačních materiálů a jejich zabudování do stavby. Dovoz a instalace nové technologie.

Vstupy při provozu stáje

- elektrická energie bude potřebná pro provoz stáje pro osvětlení, ohřev vody a pro technologii. V dosahu zájmového území je pro obec trafostanice ve vlastnictví E-ON, Energie, ze které je zemní kabelovou přípojkou NN napojen areál na elektrickou energii.

- napájecí voda a voda pro omývání, oplachy a hygienická zařízení je přivedena do areálu z vlastního zdroje – studny a vodojemu. Stávající stáj v areálu již tento zdroj využívá.

- krmiva jsou výrobky z vlastní produkce, seno, senáž a siláž jsou odebírány z určených skladů v areálu, zelená píce je dovážena přímo z pozemků.

- krmné směsi tvoří obilní, kukuřičné, případně sojové šroty, ve kterých jsou přimíchány dle dané receptury vitaminózní, minerální a jiné přípravky. Krmné směsi jsou odebírány od výrobce, který je doveze a přeloží do ocelových válcových zásobníků, které budou nově umístěny ke štítu stáje.

- pohonné hmoty, oleje a mazadla, náhradní díly a drobný materiál pro opravy, jsou odebírány k přímé spotřebě z centrálních skladů žadatele.

- zvířata, případně jejich mláďata určená pro další chov v rámci otevřeného obratu stáda, jsou dle okamžité situace z vlastního chovu, nebo zajištěná nákupem od jiných chovatelů. - technologické části pro rekonstrukce a opravy za účelem modernizace a zajištění provozní spolehlivosti technologického vybavení, jsou odebírány od dodavatelů k přímému použití.

B.II.1. Půda

Dostavba farmy si vyžádá zábor zemědělské půdy. Přístavba haly ke stáji, silážní a senážní žlaby, skladovací jímka a ostatní doprovodné stavby budou realizovány na pozemcích st. poz. p.č. 86/1 – 8, ostatní pl.č.1986/1, 5, 6, 7, 8, 12,,15, 1985/1 a les 1997/1, vše v k.ú. Kvášňovice.

Plochy určené pro novou zástavbu nebyly v minulosti meliorovány a ani sem nezasahuje meliorační účinek jiné stavby.

V ploše předpokládaného staveniště nejsou žádné podzemní komunikace a vedení, kromě vlastních vedení žadatele - investora.

Nejedná se o území poddolované nebo zatápěné.

Z navrhovaného umístění je zřejmé, že budou dotčeny pozemky určené k plnění funkce lesa ve smyslu § 3 zák.č. 289/1995 Sb., území stavby zasáhne do ochranného pásma lesa 50 m (§ 14 odst. 2 zák. č. 289/1995 Sb.)

Území na kterém se Farma Kvášňovice nachází, náleží do zranitelných oblastí podle zákona č. 103/2003 Sb., o stanovení zranitelných oblastí a o používání a skladování hnojiv.

B.II.2. Voda

Bilance spotřeby vody:

B.II.2.1. Voda pro napájení, dojení roboty a ošetření mléka:

Pro napájení dojnic v rekonstruované stáji je třeba do stáje přivést vodu v kvalitě pitné vody. Voda je odebírána ze stávajícího vodního zdroje, studny a vodárnou, ve vlastnictví žadatele. Kvalita vody je a bude sledována prováděním rozborů (zajišťuje žadatel jako vlastník zdroje).

Podle vyhl. 428/2001 Sb., kterou se provádí zákon č. 274/2001 Sb., o vodovodech a kanalizacích pro veřejnou potřebu příloha č. 12 v části VII. Hospodářská zvířata a drůbež je spotřeba vody na jednu dojnici včetně ošetřování mléka a oplachů 36 m3/rok, pro jalovici 18 m3/rok a tele 6 m3/rok.

a. Potřeba vody pro nově navržený stav v areálu Farmy Kvášňovice:

-dojnice 177 ks x 36 m3/rok ……………………….............. 6 372 m3/rok

- jalovice 108 ks x 18 m3/rok .................................................. 1 944 m3/rok

- telata 50 ks x 6 m3/rok ………………………………... 300 m3/rok

Celkem zaokrouhleno:	8 620 m3/rok

B.II.2.2. Voda pro hygienická zařízení:

Provoz stáje zajistí 2 pracovníci. Při průměrné spotřebě vody 120 l/den, tj

44 m3/os/rok (podle vyhl. 428/2001 Sb.)

Z toho roční potřeba vody : 2 x 44 m3/rok = 88 m3/rok

B.II.2.3. Voda na úklid stáje:

Úklid a dezinfekce stájí bude prováděna 1 x ročně, při spotřebě cca 1,2 l / m2 stáje. Pro úklid bude použito vysokotlakého zařízení WAP.

Výpočtem z celkové plochy stájí bude roční potřeba vody cca 10 m3/rok

B.II.2.4. Voda na oplachy dojící roboty:

Voda na očistu a oplachy v dojících robotech 2 x 500 l/den = 1,00 m3 / den

Roční spotřeba vody pro dojírnu 1,00 x 365 = 365 m3/rok, obsažena v B.II.2.1. a.

Potřeba vody pro stáj vč. dojících robotů, odchovu telat, ošetření mléka a sociálního zařízení celkem 8 720 m3. rok-1

V přepočtu na vydatnost zdroje: 23,9 m3.d-1; tj. průměrný odběr 0,27 l.sec-1

Zvýšení spotřeby vody po dostavbě farmy vzroste ze současného objemu 5 600 m3 .r -1

na objem 8 720 m3 .r -1, tedy o 3 120 m3 .r -1.

Podle Souhrnné technické zprávy bude navýšení spotřeby vody po přístavbě činit 0,13 l.sec-1, tj. 3 070 m3 .r -1.

B.II.3. Ostatní surovinové a energetické zdroje

(pro nový stav po rekonstrukci stáje dojnic

a. Potřeba krmiv:

Dojnice –177 ks:

Senáž	-	18 kg/ks.den	6,57 t/ks.rok	tj. 1 163 t/rok

Siláž	-	17 kg/ks.den	6,20 t/ks.rok	tj. 1 098 t/rok

Seno	-	5 kg/ks.den	1,82 t/ks.rok	tj. 322 t/rok

Jadrná krmiva – šroty	3- 6 kg/ks.den;	1,09-2,2 t/ks.rok tj. 193–390 t/rok

Krmná dávka je převážně sestavována na bázi konzervovaných krmiv, tedy bílkovinných jetelotravních senáží a glycidových kukuřičných siláží s určitou dávkou sena nebo krmné slámy. Sušina siláží a senáží je pohybuje okolo 35 %.

Jalovice 108 ks:

Senáž	- 2,5 kg/ks.den	0,75 t/ks.rok	tj. 81 t/rok

Siláž travní - 6 kg/ks.den	1,80 t/ks.rok	tj. 195 t/rok

Seno	- 10 kg/ks.den	3,00 t/ks.rok	tj. 324 t/rok

Jadrná krmiva -	1,0 kg/ks.den;	0,30 t/ks.rok	tj. 32 t/rok

Krmná dávka je v současné době sestavována na bázi konzervovaných krmiv, tedy bílkovinných jetelotravních senáží a glycidových travních siláží s určitou dávkou sena nebo krmné slámy. Sušina siláží a senáží je pohybuje okolo 30 %.

Telata 50 kusů v MV do 3 měs. :

Sušená mléčná směs - 2 kg/ks.den-1	0,730 t/ks.rok-1 tj. 36,50 t/rok.

b. Elektrická energie: rekonstruovaná stáj bude i nadále připojena zemním kabelem ze stávající trafostanice, odběr elektrické energie je prováděn na základě smlouvy, uzavřené s majitelem trafostanice E.ON –Energie a.s.

Příkon čerpadla kejdy bude 15 kW, příkon míchadla 15 kW, příkon dojících robotů 2 x 7 kW tj. 14 kW, příkon osvětlení 3 kW a podlahové vytápění prostoru dojících robotů 2 x 1,5 kW.

Celkové navýšení instalovaného příkonu bude maximálně o 50 kW,

soudobost odběru bude do 0,8.

c.Ostatní vstupy:

dezinfekční prostředky

léčiva

● krmné doplňky

pohonné hmoty, maziva a oleje

náhradní díly a drobný materiál pro opravy

Použití dezinfekčních prostředků je závislé na použitém typu technologie dojení. Běžné chemické prostředky na proplachy a dezinfekci dojícího zařízení (např. SAVAGRO A , SAVAGRO K, MIKAL, MIKASAN, DOSYL A, DOSYL K a další) patří do skupiny chemických přípravků vykazujících nebezpečné vlastnosti ve smyslu § 2 zákona (převážně žíraviny). Podle zákona č. 356/2003 Sb. o chemických látkách a přípravcích jsou charakterizovány takto:

Název přípravku	Nebezpečné vlastnosti R- věta	Klasifikace	Poznámka.
SAVAGRO A	R- 31,36/38	Xi – dráždivý	Nejpoužívanější
SAVAGRO K	R- 34	C - žíravý	Nejpoužívanější
MIKAL 94 D	R- 31,35	C - žíravý
MIKASAN D	R- 34	C – žíravý
DOSYL A	R- 35,31	C – žíravý
DOSYL K	R- 34	C – žíravý
DESANAL K	R- 34	C – žíravý
DESAVON AP	R- 31,36/38	Xi - dráždivý

Přesné určení použité stájové dezinfekce vyplývá z pokynů výrobce technologie dojení a čerpání a chlazení mléka..

Léčiva stejně jako krmné doplňky jsou nakupovány na základě předpisu a doporučení veterinární služby, v závislosti na zdravotním stavu a kondici chovaných zvířat.

Pohonné hmoty, maziva a oleje a dále náhradní díly a drobný materiál, jsou odebírány z centrálního skladu, který slouží i pro jiné provozovny žadatele.

B.II.4. Nároky na dopravní a jinou infrastrukturu

a.. Dopravní trasy:

Doprava související s chovem skotu je z větší části omezena na stávající zemědělský areál, kde jsou a budou vybudovány potřebné skladovací kapacity pro objemná krmiva a krmné směsi. Převáženy budou zemědělské plodiny z pozemků provozovatele po místních komunikacích a silnici Olšany - Nekvasovy. Jen malá část této dopravy se nevyhne průjezdu přes obec Kvášňovice.

Jadrná krmiva – krmné směsi jsou dováženy vozidly dodavatelů a současně výrobců.

Vedlejším produktem chovu dojnic a mladého skotu je kejda. V areálu bude vybudována čerpací jímka na čerpání kejdy z produkční stáje a dalších odpadních vod z mléčnice, do skladovací nádrže o kapacitě 4 000 m3, pro ukládání produkce těchto vod za období minimálně 4 měsíců. V nové jímce budou shromažďovány i silážní šťávy a výluhy ze silážního žlabu. Tyto produkty budou z areálu farmy odváženy k aplikaci na zemědělské pozemky ve vlastnictví investora. Převážná část dopravy mimo areál - dovoz krmiv, vyvážení kejdy a odpadních vod, bude probíhat po místních komunikacích vedoucích z areálu přímo na zemědělské pozemky nebo po průjezdu po státní silnici vedoucí kolem areálu, tj. ve směru Olšany - Nekvasovy, v jejímž okolí užívá provozovatel značnou část zemědělské půdy.

Zásobování areálu je zajišťováno převážně nákladními automobily a traktory s přívěsy. Předpokládané zatížení území dopravou je pak vyhodnoceno v níže uvedené tabulce. Za základ dopravního zatížení byly vzaty potřeby dopravy vyhodnocené v níže uvedeném přehledu.

S provozem stájí nutně souvisí i doprava statkových hnojiv - kejdy ze zemědělského areálu na pole pro jejich další aplikaci do půdy. Proto, že doprava je významným zdrojem emisí do ovzduší a hlavně hluku pro životní prostředí, je zatížení území dopravou popsáno i v této kapitole.

Zatížení území dopravou se v souvislosti s plánovanou stavbou stáje zvýší jen na relativně krátké období, ne však významně. Dosud bylo nutné do areálu přivézt krmiva a na pole vyvézt veškerou produkci kejdy od 145 ks dojnic a 50 telat.

V následujícím hodnocení je popsán dovoz krmiv, vyvážení kejdy, odvoz mléka atd. od 177 ks dojnic, 108 ks jalovic a 50 ks telat z rekonstruované stáje.

odvoz kejdy a odpadních vod: 6 075 t.rok-1, při Ø nosnosti 1 voz. 8 t 760 jízd

splaškové vody odvoz na ČOV: 88 m3. rok-1 tj. cisterna ø 9 m3	10 jízd

dovoz sena siláže a senáže: 3 174 t.rok-1 tj. při nákladu 5 t 636 jízd

dovoz krmných směsí: max.460 t.rok-1 tj. při nákladu 7,5 t	62 jízd

odvoz mléka 1 x za den	365 jízd

□ jatečný skot brakace 20 t . rok-1	10 jízd

□	odvoz kadaverů ø 1 x za 2 týdny	26 jízd

nespecifikovaná doprava 1 jízda denně:	365 jízd

Celkem za rok (počet průjezdů tam i zpět) ……………………….... 4 468 jízd

V tabulce nejsou uvedeny jízdy osobních aut – obsluhy, zootechnika, veterináře a pod.

Surovina k přepravě dopravní prostředek	Potřeba přeprav v t.rok –1	Počet průjezdů za rok	Přepočtený počet průjezdů za den
Seno, senáž a siláž TR	3 174	1 272	3,50
Krmné směsi T NA	460	124	0,34
Kejda T NA	6 075	1 520	4,16
Splaškové odpadní vody T NA	88	20	0,05
Mléko T NA	-	730	2,00
Jatečný skot T NA	20	20	0,05
Odvoz kadáverů L NA	--	52	0,10
Ostatní nesp. doprava L NA	--	730	2,00
C e l k e m	4 468 12,2 0

Z uvedených kalkulací je zřejmé, že průměrný počet jízd v jednom směru bude 5,65 jízdy za den v jednom směru tj. 11,30 průjezdů denně. K tomu je třeba připočítat osobní auta (zootechnik, veterinář a pod) – 8 jízd. Není zde zahrnut převoz krmiva krmným vozem ze skladů píce, senážních a silážních jam do stájí.

V následující tabulce uvádíme počty jízd jednotlivých kategorií vozidel zajišťujících dopravní obslužnost areálu farmy s připočtením určité rezervy na nepravidelné jízdy ale bez nespecifikované dopravy.

Vozidlo –kategorie	Počet průjezdů za den	Počet průjezdů za rok
Těžká nákladní auta T NA	6,60	2 414
Lehká nákladní auta L NA	2,10	782
Osobní auta O	8,00	2 920
Traktory s vlekem TR	3,50	1 272
C E L K E M	20,20	7 388

Převážná část dopravy surovin se provede po komunikacích v areálu, po místních komunikacích a na silnici Olšany - Nekvasovy. Pouze malá část této dopravy bude vedena přes zástavbu obcí. Největší podíl na dopravě má doprava krmiv a vyvážení kejdy.

B.II.5. Doplňující údaje

Mezi vstupy je třeba zahrnout i stavební činnost a dovoz stavebních materiálů jako: montované konstrukce haly stáje, betonové směsi, zdící materiály, konstrukce krovů, střešní krytiny, konstrukce vozovek a manipulačních ploch a ostatní. Stavební materiály budou dováženy ze stávajících výroben konstrukcí, stavebnin, betony budou míchány dodavatelem na stavbě, případně dováženy z betonárny vybraného dodavatele. Další surovinové zdroje pro posuzovaný záměr není z hlediska hodnocení vlivů na životní prostředí (zprostředkované vlivy výstavby) nutné brát v úvahu, protože nedochází k nárokům na kamenivo, zeminy, štěrkopísky či jiné přírodní zdroje, které by musely být opatřovány vyvolanou těžbou v krajině. Pro stavbu je potřebné zajistit dostatečné množství vody (podle použité technologie výstavby), elektrickou energii a další.

B.III. Údaje o výstupech

B.III.1. Emise do ovzduší

Stáje, skladovací nádrž a aplikace kejdy, budou zdrojem emisí amoniaku a pachových látek. Podle přílohy č. 2 k nařízení vlády č. 615/2006 Sb., kterým se stanoví emisní limity a další podmínky pro provozování ostatních stacionárních zdrojů znečišťování ovzduší, se jedná o zemědělské zdroje, které se zařazují do kategorií podle celkové roční emise amoniaku ze zařízení.

Zemědělské zdroje se dělí podle celkové roční emise amoniaku takto:

velký zdroj znečišťování – celková roční emise amoniaku nad 10 t NH3.rok-1

střední zdroj znečišť. – celková roční emise amoniaku od 5 t do 10 t NH3.rok-1

malý zdroj znečišťování – celková roční emise amoniaku do 5 t NH3.rok-1

Kromě amoniaku odchází ze stájí do ovzduší další látky jako pachové látky, oxid uhličitý, metan a prach.

B.III.1.1. Emise amoniaku

Stáje budou zdrojem emisí amoniaku do ovzduší. Pro chovy hospodářských zvířat jsou v příloze č. 2, tabulka 3.1. k nařízení vlády č. 615/2006 Sb., kterým se stanoví emisní limity a další podmínky provozování ostatních stacionárních zdrojů znečišťování ovzduší, stanoveny emisní faktory, podle kterých je zpravidla stanovováno množství emisí amoniaku, pokud nebylo provedeno měření, které je ale z obecně známých technických důvodů značně nepřesné a zavádějící.

Stáje budou mnohabodovými zdroji znečištění ovzduší. Posouzení vlivů objektů živočišné výroby se zpravidla omezuje na emise amoniaku. Emisní faktor uváděný jako celkový se dělí na emise ze stáje, emise ze skladování kejdy, emise z aplikace kejdy na pole (zapravení) a případně i emise z pastvy. Emisní koeficient (faktor) K je dán vztahem:

Ki = KU + KS + KA + Kp

Ki = zvířecí emisní koeficient zahrnující čtyři typy produkce emisí amoniaku ze zvířat;

KU = koeficient pro výpočet emisí při ustájení zvířat; (nově stáj);

KS = koeficient pro výpočet emisí při skladování hnoje nebo kejdy; ( nově hnůj, kejda);

KA = koeficient pro výpočet emisí při aplikaci hnoje (kejdy) na pole; (nově zapravení);

Kp = koeficient pro výpočet emisí během pastevní periody; (nově pastva);

Toto je již zohledněno platnou legislativou – zákonem č. 86/2002 Sb., o ochraně ovzduší a v příloze č. 2 k nařízením vlády č. 615/2006 Sb. V našem případě se jedná o emise z optimálního způsobu ustájení zvířat bez pastvy, emise ze skladování kejdy v areálu farmy a emise z aplikace kejdy do půdy, které proběhnou mimo zemědělský areál. Posouzení provedeme pro projektovaný stav po přestavbě. V areálu budeme tedy brát v úvahu mnohabodové zdroje – stáje a skladování kejdy. Mimo areálu bude uvažováno s plošnými zdroji tj. aplikace statkových hnojiv na pole (zapravení do půdy).

Pro jednotlivé kategorie hospodářských zvířat je emisní faktor rozdělen v tabulce 3.1. přílohy č. 2 k nařízení vlády č. 615/2006 Sb.

B.III.1.1.a. Zdroje znečišťování ovzduší

Tabulka 3.1 Emisní faktory pro vyjmenované zemědělské zdroje příl. č. 2 k NV č. 615/2006 Sb.

Kategorie zvířat	Emisní faktory (kg NH3. zvíře-1.rok-1)
Stáj	Hnůj, podestýlka	Kejda, trus	Zapravení do půdy	Pastva
SKOT-Stelivové ustájení
Dojnice	optimální způsob	10,0	2,5	0	12,0	2,4
zastaralý způsob	12,0	2,5	0	12,0	2,4
Telata, býci jalovice	optimální způsob	6,0	1,7	0	6,0	1,8
zastaralý způsob	9,5	1,7	0	6,0	1,8
Bezstelivové ustájení
Telata, býci, jalovice	5,5	0	2,5	5,0	1,8
Ovce a kozy
Ovce a kozy	0,3	0,03	0,1	0,45
PRASATA
Selata	2,0	0	2,0	2,5	0
Prasnice	4,3	0	2,8	4,8	0
Prasnice březí	7,6	0	4,1	8,0	0
Prasata výkrm a odchov	3,2	0	2,0	3,1	0
Králíci
Králíci výkrm	0,45	0,02	0,50
Samice	0,80	0,01	0,90
Drůbež
Kuřice a nosnice	0,12	0	0,02	0,13	0
Brojleři	0,10	0,01	0	0,10	0
Husy, kachny, krůty	0,35	0,03	0	0,35	0
Koně
Koně	2,9	0,9	2,2	2,9

Výpočet emisí z areálu po dostavbě:

1. Stáj K 174 po rekonstrukci dojnice 177 ks PŽH 600 kg ve volném bezstelivovém ustájení s intenzivní přirozenou ventilací - podíl z ustájení a uskladnění kejdy

(177 x 10,0) + (177 x 2,5) = 2 212,5 kg NH3. rok-1

Stáj K 174 po rekonstrukci jalovice 108 ks ve volném bezstelivovém ustájení s intenzivní přirozenou ventilací - podíl z ustájení a uskladnění kejdy

(108 x 5,5) + (108 x 2,5) = 864 kg NH3. rok-1

Stáj K 174 po rekonstrukci telata 50 ks ve věku do 3 měsíců, v kotcovém ustájení s intenzivní přirozenou ventilací – podíl z ustájení a uskladnění kejdy

(50 x 6) + (50 x 1,7) = 385 kg NH3. rok-1

Emise z areálu celkem: 3 461,5 kg NH3. rok-1

B.III.1.1.b. Plošné zdroje znečišťování ovzduší

Plošným zdrojem znečištění ovzduší je a nadále bude aplikace kejdy na ornou půdu - zapravení do půdy. Na aplikaci kejdy připadá produkce amoniaku do ovzduší:

podíl na zapravení dojnice (177 x 12) = 2 124 kg NH3. rok-1

jalovice (108 x 5) = 540 kg NH3. rok-1

telata (50 x 6) = 300 kg NH3. rok-1

Celková emise amoniaku po dostavbě 6 425,5 kg NH3. rok-1

V této bilanci není uvažováno se snižujícími technologiemi podle tabulky č. 3.3. Referenční a ověřené snižující technologie emisí amoniaku, přílohy č. 2 k NV č. 615/2006 Sb., takže skutečné emise budou výrazně nižší – cca o 30 %.

Souhrnné zhodnocení pro konečný stav (plný emisní faktor):

Farma Kvášňovice střední zdroj	Počet kusů ve stáji	Emisní faktor kg NH3.zvíře-1 rok-1	Celková emise kg. rok-1	Hmotnostní tok v g. hod-1
K 174 dojnice	177	24,5	4 336,5	495,03
K 174 jalovice	108	13,0	1 404,0	160,27
K 174 telata MV	50	13,7	685,0	78,20
C e l k e m	-	-	6 425,5	733,50

Z provedeného vyhodnocení celkových emisí amoniaku vyplývá zařazení zemědělského zdroje – Farma Kvášňovice do kategorie středních zdrojů znečišťování ovzduší

B.III.1.2. Pachové látky

Tento pojem byl do legislativy zaveden především v dosud vydaných prováděcích předpisech k zákonu č. 86/2002 Sb. a vyhláška č. 362/2006 Sb., o způsobu stanovení koncentrace pachových látek, přípustné míry obtěžování zápachem a způsobu jejího zjišťování.

Neumíme zatím stanovit emisní množství ani podle jednotlivých chemických látek, ale ani podle pachových jednotek. Zpracovat rozptylovou studii na „pachové látky“ emitované ze zemědělské živočišné výroby zodpovědně nelze a to proto, že dosud nelze spolehlivě a přesně stanovit emise. Pro pachové látky není stanoven emisní limit.

Pro posouzení pachových látek se proto používá metoda (zatím nejvíce objektivní zhodnocení) zpracovaná Ing. Klepalem a zveřejněná v AHEM č. 8/1999, „Postup pro posuzování ochranného pásma chovů zvířat z hlediska ochrany zdravých životních podmínek“. Tato metoda není metodou závaznou ale běžně používanou. V návrhu OP jsou zohledněny i snižující technologie dle NV č. 615/2006 Sb. Návrh ochranného pásma pro celý areál investora, zohledňující i stávající chovy ostatních subjektů a tím i vymezení území zasaženého pachovými látkami je proveden v příloze tohoto oznámení.

Přepočet na DJ podle průměrné živé hmotnosti je proveden podle přílohy č. 6 vyhlášky MZe č. 191/2002 Sb. (PŽH 600 kg, koef. 1,2)

B.III.1.3. Oxid uhličitý (CO2)

předpokládané emise ze stáje K 174, 177 ks dojnic, 108 jalovic a 50 ks telat.

Stáj - kategorie zvířat	Počet kusů ve stáji	Měrná emise v mg . s-1	Celková emise kg . rok-1	Hmotnostní tok v kg . h-1
K 174 dojnice	177	67,7	12 000,00	1,40
K 174 jalovice	108	45,3	5 491,52	0,62
K 174 telata	50	12,0	600,00	0,07
Celkem	-	-	18 091,52	2,09

B.III.1.4. Celkové teplo

předpokládané emise ze stáje K 174, 177 ks dojnic, 108 ks jalovic a 50 ks telat.

Stáj - kategorie zvířat	Počet kusů	Měrná emise ve W. ks-1 . h-1	Celková emise v kW. rok-1
K 174 dojnice	177	918,5	1 424 150
K 174 jalovice	108	723,3	684 300
K 174 telata MV	50	452,1	198 200
Celkem	-	--	2 306 650

B.III.1.5. Prach

Stáj K 174, ve které je ustájení s bezstelivovým provozem, není produkce prašných částic významná, protože zdrojem prachu ve stájích je především stlaní. Proto nebude produkce prachu ze stáje dojnic na Farmě Kvášňovice vyhodnocována.

Prašnost z krmení je zanedbatelná a je obtížné ji zhodnotit – bude závislá na druhu krmiva. Z krmných směsí je prašnost eliminována přimícháváním do ostatních krmiv v krmném voze do senáže a siláže, ze kterých je produkce prachu minimální.

Dalším zdrojem jsou emise TZL z provozu dopravních prostředků zabezpečujících zásobování farmy a odvoz produktů při frekvenci uvedené v tabulce v kapitole B.II.4 jsou vyhodnoceny s pomocí programu MEFA v.02 následovně:

Typ dopravy	Počet vozidel (jízd) za den/km	Měrná emise TZL v g/km	Vypočtená emise v g/den
Nákladní automobily	6,6 /4,0	0,0994	0,2783
Lehké nákladní automobily	2,0 /1,0	0,0994	0,0994
Traktory	3,5 /2,0	0,0341	0,0682
Osobní automobily	8,0 /4,0	0,0050	0,0400
C e l k e m	20,2/11,0	-	0,4859

Pozn: výpočet je proveden pro pojezdovou rychlost 30 km a pojížděný úsek vozovky 0,5 km; rok 2007

a emisní úroveň EURO 4.

Ze závěrů této kapitoly je zřejmé, že po realizaci stavby nových objektů bude nejvýznamnější vliv amoniaku. Množství vypouštěného amoniaku z Farmy Kvášňovice, provozovatele Zemědělská výroba Strolený s.r.o. se započtením celého emisního faktoru bez snižujících opatření, bude 6 425,5 kg NH3. rok-1 - tedy od 5 t do 10 t NH3 . r-1 je středním zdrojem znečišťování ovzduší dle přílohy č. 2 k nařízení vlády č. 615/2006 Sb.

Zdrojem možného znečišťování ovzduší bude i vlastní provádění stavby. Budou to především emise z dopravních prostředků a stavebních strojů a sekundární prašnost. Emise z dopravních prostředků je obtížné hodnotit bez podrobné znalosti pohybu vozidel po staveništi a příjezdových komunikacích, budou pravděpodobně blízko emisím při provozu stáje a nebudou tedy významné. Prašnost při provádění stavby stájí je závislá na klimatických podmínkách a lze ji regulovat např. zkrápěním vozovek, dobrou organizací práce apod.

B.III.1.6. Vlivy z dopravy

Liniovým zdrojem znečištění ovzduší bude pohyb motorových vozidel zajišťujících vyvážení kejdy, dovoz krmiva, odvoz mléka apod. Zde se jedná o prach z komunikací a výfukové plyny z vozidel. Průměrný pohyb osobních automobilů, nákladních automobilů a traktorů s nastartovaným motorem v areálu Farmy Kvášňovice bude max. 6 minut na vozidlo. Pokud se jedná o ujetou vzdálenost můžeme počítat na 1 vozidlo cca 0,5 km v areálu. Při průměrném zaokrouhleném denním pohybu vozidel bude produkce škodlivin následující:

Typ dopravy	Počet vozidel za den	Ujeté km	Emise CO ( g )	Emise SO2 (g)	Emise CxHy ( g )	Emise NOx ( g )	Emise PM (g)
Osobní	4	2	1,2576	0,0204	0,2432	0,4772	0,0020
Traktory	3,6	2	6,7052	1,0288	1,5060	4,1328	0,1988
Nákladní těžká	6,6	4	6,2581	0,0268	1,4056	3,8572	0,1855
Nákladní lehká	2	1	1,1302	0,0056	0,2860	0,7355	0,0556
Celkem	20,2	11,0	21,3858	0,1076	4,7962	12,9223	0,6208

Pozn: Pro výpočet bylo použito emisních faktorů z programu MEFA v.02 pro rok 2007, rychlost jízdy 30 km/h, pojížděný úsek vozovky 0,5 – 1 km a emisní úroveň EURO 4.

Vypočtené hodnoty v tabulce jsou velice nízké, v praxi obtížně měřitelné a z pohledu znečištění ovzduší nevýznamné.

Zdrojem možného znečišťování ovzduší bude i vlastní provádění stavby.

B.III.2. Odpadní vody

V zemědělském areálu budou vznikat odpadní vody, odpadní vody z mytí a oplachů hlavně v dojících robotech a mléčnici, výluhy a splachy srážkových vod z výdejní plochy a silážních žlabů. Dále zde budou vznikat srážkové vody svedené ze střech, zpevněných ploch a komunikací.

B.III.2.1.a . Odpadní vody splaškové z hygienického a sociálního zařízení:

Součástí stáje je stávající hygienické a sociální zařízení pro personál. Splaškové odpadní vody z těchto zařízení jsou odváděny do samostatné jímky na splaškové vody, o objemu 12 m3.

Roční produkce splaškových odpadních vod z hygienických zařízení:

Provoz bude zajišťován 2 pracovníky, s produkcí splaškových vod 44 m3 / osobu / rok.

Celková produkce splaškových vod ……………………….. 88 m3 /rok

Jímka na splaškové vody je navržena na 45 denní produkci.

Při akumulaci splaškových vod po delší dobu dochází k jejich zahnívání. Odpadní vody splaškové je nutné likvidovat vyvezením na ČOV, protože je nepřípustné vyvážet splaškové vody na pozemky.

Kvalita odpadních vod - produkovány budou klasické odpadní vody se znečištěním

BSK5 - 400 mg .l-1

CHSK - 800 mg .l-1

NL - 360 mg .l-1

Maximální znečištění odvážených splaškových vod bude stanoveno ve smlouvě s prozovatelem ČOV.

B.III.2.1.b. Odpadní vody technologické a kontaminované vody z manipulačních ploch:

Produkce kontaminovaných vod spadlých na manipulační plochu u hnojiště a plochu u jímky:

Výpočet kontaminovaných dešťových vod:

Průměrné roční srážky 615 mm (Horažďovice - sever)

1. Plocha silážního žlabu	27 x 45 m	= 1 224 m2

Redukce plochy 50 % (dle zaplnění)	= 612 m2

612 x 0,615 x 0,7 = 263 m3

Přívalový déšť:	0,9 x 0,8 x 0,0612 x 130	= 7 m3

Celkem	270 m3

2. Plocha výdejního místa	3 m x 7,5 m	= 30 m2

30 x 0,623 x 0,7	= 13 m3

Přívalový déšť:	0,9 x 0,8 x 0,003 x 130	= 0,3 m3

Celkem	= 15,0 m3

3. Plocha skladovací jímky	= 1 200 m2

1200 x 0,623 x 0,7	= 37 m3

Přívalový déšť: 0,9 x 0,8 x 0,0085 x 130	= 0,8 m3

Celkem *	= 37,8 m3

Kontaminované srážkové vody celkem 285,0 m3

*Protože skladovací jímka na kejdu je uzavřený vak, nelze srážkové a přívalové vody spadlé na plochu jímky započítávat do produkce srážkových kontaminovaných vod.

Výpočet kapacity skladovací nádrže: (1 200 m2 x 3,9 m = 4 000 m3)

produkce kejdy	6 075 t . r -1 resp. 5 900,0 m3. r -1

odpadní vody z dojících robotů a mléčnice 140 ks á 4 m3 . r -1 560,0 m3 . r -1

odpadní vody ze stáje	5,0 m3 . r -1

dešťové vody z výdejní plochy	15,0 m3 . r -1

dešťové vody z plochy silážních žlabů	270,0 m3 . r -1

Celkem	6 750,0 m3 . r -1

Pro skladování kejdy, technologických odpadních vod a kontaminovaných dešťových vod je navržena jímka o kapacitě 4 000 m3, tedy s dostatečnou rezervou vzhledem k požadované skladovací kapacitě pro 4 měsíční produkci (2 250 m3), podle požadavků přílohy č. 3 k vyhlášce Mze č. 274/1998 Sb., ve znění vyhl. č. 473/2002 Sb. o skladování a způsobu používání hnojiv.

Výpočet kapacity jímky u silážního žlabu:

Silážní šťávy a srážkové vody jsou svedeny do skladovací kejdové jímky a jejich produkce je započtena do stanovení kapacity kejdové jímky.

B.III.2.2. Dešťové vody:

Nekontaminované dešťové vody budou v plném rozsahu odváděny k zasáknutí do volného terénu s mírným svažováním jihozápadním směrem.

B.III.3. Odpady

B.III.3.1.Produkce odpadů

Při rekonstrukci a přístavbě stáje dojnic a jejím následném provozu se nepředpokládá vznik mimořádného množství odpadů. Nepředpokládá se ani významný vznik nebezpečných odpadů. Odpady je nutno rozdělit do období výstavby a do období provozu . Postup při nakládání s odpady se pak řídí zákonem č. 185/2001 Sb. o odpadech, ve znění zákona č. 188/2004 Sb. a prováděcími předpisy k němu.

Při výstavbě :

Název odpadu:	Katalogové	Kategorie:	Nakládání:

číslo:

Papírové a kartónové obaly-čisté	15 01 01	O	zajišťuje stavební firma

Plastové obaly	- čisté	15 01 02	O	zajišťuje stavební firma

Plastové obaly znečištěné	15 01 02	O/N	zajišťuje stavební firma

Kovové obaly	-čisté	15 01 04	O	zajišťuje stavební firma

Kovové obaly znečištěné	15 01 04	O/N	zajišťuje stavební firma

Směsné obaly	- čisté	15 01 06	O	zajišťuje stavební firma

Obaly obsahující zbytky NL	15 01 10	N	zajišťuje stavební firma

Absorpční činidla, filtrační mat….	15 02 02	N	zajišťuje stavební firma

Beton	17 01 01	O	zajišťuje stavební firma

Cihly	17 01 02	O	zajišťuje stavební firma

Tašky a keramické výrobky	17 01 03	O	zajišťuje stavební firma

Směsi nebo oddělené frakce	17 01 06	N	zajišťuje stavební firma

betonu, cihel,tašek a keramických

výrobků obsahující neb.látky

Směsi nebo oddělené frakce	17 01 07	O	zajišťuje stavební firma

betonu, cihel,tašek a keramických

výrobků neuvedené pod č.17 01 06

Dřevo	17 02 01	O	zajišťuje stavební firma

Sklo	17 02 02	O	zajišťuje stavební firma

Plasty	17 02 03	O	zajišťuje stavební firma

Sklo, plasty a dřevo obsahující	17 02 04	N	zajišťuje stavební firma

neb. látky nebo neb. látkami znečištěné

Asfaltové směsi obsahující dehet	17 03 01	N	zajišťuje stavební firma

Asfaltové směsi neuvedené pod	17 03 02	O	zajišťuje stavební firma

číslem 17 03 01

Měď, bronz, mosaz	17 04 01	O	zajišťuje stavební firma

Hliník	17 04 02	O	zajišťuje stavební firma

Zinek	17 04 04	O	zajišťuje stavební firma

Železo a ocel	17 04 05	O	zajišťuje stavební firma

Kovový odpad znečištěný neb.lát.	17 04 09	N	zajišťuje stavební firma

Kabely obsahující ropné látky,	17 04 10	N	zajišťuje stavební firma

uhelný dehet a jiné neb. látky

Kabely neuvedené pod č. 17 04 10	17 04 11	O	zajišťuje stavební firma

Zemina a kamení obsah. neb.látky	17 05 03	N	zajišťuje stavební firma

Zemina a kamení neuvedené pod	17 05 04	O	použita k vyrov. terénu

číslem 17 05 03

Vytěžená hlušina neuvedená pod	17 05 06	O	použita k vyrov. terénu

číslem 17 05 05

Jiné izolační materiály, které jsou	17 06 03	N	zajišťuje stavební firma

nebo obsahují neb. látky

Izolační materiály neuvedené pod	17 06 04	O	zajišťuje stavební firma

čísly 17 06 01 a 17 06 03

Jiné stavební a demoliční odpady	17 09 03	N	zajišťuje stavební firma

(včetně stavebních a demoličních

odpadů) obsahující neb. látky

Směsné stavební a demoliční	17 09 04	O	zajišťuje stavební firma

odpady neuvedené pod čísly

17 09 01, 17 09 02 a 17 09 03

Směsný komunální odpad	20 03 01	O	zajišťuje stavební firma

Stavební firma provádějící stavební práce bude odpady vzniklé při těchto pracích likvidovat v souladu s platnou legislativou a souhlasu k nakládání s nebezpečnými odpady – předání oprávněným osobám. Na staveništi budou odpady ukládány utříděně.

Odpady nebudou likvidovány na staveništi spalováním, zahrabováním apod. Pouze výkopová zemina a hlušina bude využita v místě pro urovnání terénu.

Při provozu stáje budou vznikat tyto odpady:

Název odpadu:	Katalog. Kategorie:	Způsob nakládání:

číslo:

Odpad živočišných tkání	02 01 02	O	předání asanačnímu ústavu

Odpadní plasty	02 01 04	O	předání oprávněné osobě

Kondenzát z vývěv a kompres.	13 05 07 N	předání oprávněné osobě

Papírové obaly – čisté	15 01 01	O	předání oprávněné osobě

Papírové obaly znečištěné	15 01 01	O/N	předání oprávněné osobě

Plastové obaly – čisté	15 01 02	O	předání oprávněné osobě

Plastové obaly znečištěné	15 01 02	O/N	předání oprávněné osobě

Absorpční činidla, filtrační mat….	15 02 02	N	předání oprávněné osobě

Znečištěné ostré předměty	18 02 01	O/N	prostřednictvím veterináře

Odpady na jejichž sběr a shro-	18 02 02	N	prostřednictvím veterináře

mažďování jsou kladeny nároky

z hlediska prevence infekce

Odpady na jejichž sběr a shro-	18 02 03	O	prostřednictvím veterináře

mažďování nejsou kladeny nároky

z hlediska prevence infekce

Nepoužitelná léčiva	18 02 08	O/N	prostřednictvím veterináře

Zářivky	20 01 21	N	prostřednictvím oprávněné os.

Kal ze septiků a žump	20 03 04	O	prostřednictvím oprávněné os.

Tyto odpady podléhají působnosti zákona č. 185/2001 Sb., o odpadech ve znění zákona č. 188/2004 Sb., a bude s nimi nakládáno v souladu s požadavky tohoto zákona a prováděcích předpisů k němu.

Mezi odpady úmyslně neřadím odpad kat.č. 02 01 06 Zvířecí trus, moč a hnůj. Pro zemědělský podnik hnůj, močůvka a kejda nejsou odpadem, ale organickým hnojivem s nímž je nakládáno v souladu se zákonem o hnojivech č.156/1998 Sb.

Přesto bilanci hnoje provedu v navazující kapitole.

B.III.3.2. Produkce hnoje a kejdy

Produkce kejdy vzroste při stavu 286,9 DJ ze současné úrovně 3 990 t . r -1, po rekonstrukci stáje na 6 075 t . r -1 resp. 5 900 m3 . r -1.

Kejdu nelze považovat za odpad, ale za cenné statkové hnojivo. Nakládání s kejdou se proto neřídí zákonem o odpadech, ale zákonem o hnojivech č. 156/1998 Sb. Osnova pro zpracování dokumentace s touto položkou neuvažuje a proto ji přiřazuji k této kapitole, která je jí nejbližší.

Výpočet produkce kejdy:

Kejda bude i nadále vedlejším produktem z provozu rekonstruované stáje K 174 pro chov dojnic, která je součástí dostavby Farmy Kvášňovice.

Podle přílohy č.3, tab. A k vyhlášce 274/1998 Sb. je průměrná roční produkce kejdy u dojnic v přepočtu na dobytčí jednotku (1 DJ = 500 kg ž. hm.) 21,9 t . r -1, u jalovic 18,7 t, u telat na 1 DJ 22,6 t . r -1.

177 ks dojnic = 212,4 DJ x 21,9 t . r -1	= 4 652,0 t . r -1

108 ks jalovic = 67,0 DJ x 18,7 t . r -1 = 1 253,0 t . r -1

50 ks telat = 7,5 DJ x 22,6 t . r -1 = 170,0 t . r -1

1 m3 = 1,030 t, tudíž 6 075 t = 5 900,0 m3 . r -1

Navrhovaná skladovací nádrž o objemu 4 000 m3 bude mít dostatečnou kapacitu na produkci kejdy ostatních odpadních a kontaminovaných vod, na dobu 8 měsíců. Podle vyhlášky č. 274/1998 Sb., ve znění vyhl č. 91/2007 Sb. o skladování a způsobu používání hnojiv v platném znění - pro uskladnění celé produkce kejdy je třeba zajistit skladovací kapacitu na dobu nejméně 4 měsíců, čemuž navrhovaná kapacita s dostatečnou rezervou odpovídá.

B.III.4. Ostatní výstupy

B.III.4.1. Hluk a vibrace:

a. Specifikace zdrojů :

V posuzovaném území jsou v současné době nejvýznamnějšími zdroji hluku :

stávající doprava v areálu družstva;

hluk z provozu ve stájích včetně obslužné dopravy;

stávající trafostanice umístěná na okraji zemědělského areálu;

Měření hluku nebylo provedeno a proto zatížení území hlukem je možné jen odhadnou. Nepředpokládám, že by docházelo k překračování hygienického limitu tj. 50 dB pro denní a 40 dB pro noční dobu.

Působení těchto vlivů je možno rozdělit do dvou fází.

Hluk a vibrace po dobu výstavby nové stáje – hluk ze stavební činnosti.

Hluk a vibrace při vlastním provozu stáje.

a. Hluk a vibrace ze stavební činnosti:

H l u k .

V průběhu stavebních prací lze krátkodobě očekávat zvýšené zatížení území hlukem ze stavebních strojů, zvláště při provádění zemních prací – terénní úpravy, výkop základů, výkop stavební jámy pro jímku na močůvku . Tyto činnosti jsou prováděny téměř výhradně v denní době (od 06,00 hod do 22,00 hodin). Nepředpokládá se stavební činnost v noční době, ve dnech pracovního klidu a o svátcích. Významnější zatížení území stavební činností, neovlivní téměř vůbec hlučnost v chráněných zónách obce , kromě dopravy stavebního materiálu vedoucí přes část obce po státní silnici. Vzhledem k rozsahu stavby a ke krátkým termínům výstavby nebude tento zdroj hluku pro posuzované území významným negativním jevem.

Běžné hodnoty hlučnosti dopravních prostředků a stavebních strojů se pohybují kolem 80 dB(A). Podle nařízení vlády číslo 148/2006 Sb., o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací, příloha č. 2, část B, činí nejvyšší přípustná hodnota hluku ze stavební činnosti:

A) v chráněném vnitřním prostoru budov:

- základní hladina hluku L Aeq,T = 40 dB (§ 10, odst.2 NV č.148/2006 Sb.)

- korekce na druh chráněného prostoru dle příl. č. 2, část A, NV 148/2006 Sb.)

obytné místnosti - v denní době …….. 0 dB

- v noční době ………….-10 dB

Z toho : LAeq,T = 40 dB pro denní dobu

LAeq,T = 30 dB pro noční dobu

Pro denní dobu pak bude hygienický limit :

při provádění stavební činnosti 8 hodin v době mezi 7. a 21. hodinou :

LAeq,T = 40 dB

t1= 8 hodin

LAeq,s = LAeq,T + 10 . lg((429 + t1)/ t1) = 40 + 10.lg ((429 + 8)/8+ = 57,4 dB

při provádění stavební činnosti 14 hodin v době mezi 7. a 21. hodinou :

LAeq,T = 40 dB

t1= 14 hodin

LAeq,s = LAeq,T + 10 . lg((429 + t1)/ t1) = 40 + 10.lg ((429 + 14)/14) = 55,0 dB

B) v chráněném venkovním prostoru ostatních staveb a chráněném ostatním venkovním prostoru:

- základní hladina hluku L Aeq,T = 50 dB (§ 11, odst.4 NV č.148/2006 Sb.)

- korekce na druh chráněného prostoru dle příl. č. 3, část A, NV 148/2006 Sb.)

chráněné venkovní prostory - v denní době …….. 0 dB

- v noční době ………….-10 dB

- korekce na hluk ze stavební činnosti (7 až 21 hod.)……...+15 dB

Z toho : LAeq,T = 65 dB pro denní dobu

Pro denní dobu pak bude hygienický limit :

při provádění stavební činnosti 8 hodin v době mezi 7. a 21. hodinou :

LAeq,T = 65 dB

t1= 8 hodin

LAeq,s = LAeq,T + 10 . lg((429 + t1)/ t1) = 65 + 10.lg ((429 + 8)/8) = 82,4 dB

při provádění stavební činnosti 14 hodin v době mezi 7. a 21. hodinou :

LAeq,T = 65 dB

t1= 14 hodin

LAeq,s = LAeq,T + 10 . lg((429 + t1)/ t1) = 65 + 10.lg ((429 + 14)/14) = 80,0 dB

Nejvyšší přípustná ekvivalentní hladina akustického tlaku A ze stavební činnosti ve venkovním prostoru činí při plném využití denní doby tj 14 hodin…80 dB – ve chráněném venkovním prostoru (tedy mimo výrobní areál).

1) Posouzení je provedeno pro období, kdy jsou prováděny nejhlučnější činnosti (těžba zeminy a její odvoz a pod), které jsou krátkodobé:

- ekvivalentní hladina hluku při stavební činnosti LAeq,s.............82 dB

- doba trvání hluku	t1.....................360 minut

- celková doba v denní době	t2............... …...480 minut

- přípustná hladina hluku ze staveb	L Aeq,T.............. 80 dB

Vypočtená ekvivalentní hladina hluku:	LAeq,T = 78,7 dB

2) Posouzení pro běžný stavební hluk:

- ekvivalentní hladina hluku při stavební činnosti LAeq,s...............65 dB

- doba trvání hluku	t1......................360 minut

- celková doba v denní době	t2......................480 minut

- přípustná hladina hluku ze staveb	L Aeq,T................. 80 dB

Vypočtená ekvivalentní hladina hluku:	LAeq,T = 68,5 dB

Nejbližší venkovní chráněný prostor je prostor domku u silnice, který je od staveniště vzdálen více než 100 m. Vezmeme-li v úvahu útlum vzdáleností, pak při největším stavebním hluku na staveništi LAeq,T = 78,7 dB lze předpokládat hluk ve chráněném venkovním prostoru staveb a chráněném venkovním prostoru (v území vzdáleném více než 150 m od staveniště):

Podle vztahu pro útlum hluku vzdáleností	L = LAeq,T - L

r2

L = 20 .log ------ kde r1 = 2 m ; r2 = 100 m

r1

L = 33,8 dB

L = 78,7 -33,8 = 44,9 dB

Z provedeného výpočtu je zřejmé, že i při plném provozu na stavbě v denní době nebude hluk ze stavební činnosti ve chráněném venkovním prostoru staveb a v nejbližším chráněném venkovním prostoru dosahovat hodnot větších než 44,9 dB, což je výrazně méně než je vypočtená limitní hodnota pro hluk ze stavební činnosti (65 dB).

b. Hluk a vibrace při provozu stáje :

Stávající hlukové poměry v posuzovaném území nejsou známé - nebylo provedeno žádné měření. Z prohlídky území určeného pro stavbu je možné usoudit, že ovlivnění území hlukem nebude významné. Stávající zatížení území hlukem bude do 50 dB (v denní době). Jeho základ tvoří hluk ze zemědělského areálu – z provozu a obsluhy stávajících objektů.

Výrobní proces nebude významnějším zdrojem hluku ani vibrací. Zdrojem hluku jsou především mobilní mechanizmy zajišťující obsluhu stáje – vyvážení hnoje a hnojůvky, dovoz krmení a slámy apod. Dále to budou instalovaná technologická zařízení ve stáji, kterých je minimum. Lze tedy říci, že hluk z provozu stáje pouze nevýznamně přispěje ke stávající hlukové zátěži v území, ne však nad hodnoty hygienických limitů pro dané území.

S provozem stájí nutně souvisí i doprava statkových hnojiv ze zemědělského areálu na pole a jejich aplikace. Proto, že doprava je významným zdrojem hluku pro životní prostředí je zatížení území dopravou popsáno v kapitole B.II.4.

Přístavba stáje je řešena jako bezstelivová s vyklízením kejdy do skladovacího vaku na kejdu. Vyvážení kerjdy, zásobování stájí krmivem budou hlavními zdroji zvýšení dopravy v území i mimo výrobní areál. Při vyvážení kejdy 2 x ročně bude hluk soustředěn vždy do dnů vyvážení. V průměru se proti běžnému stavu zvýší zatížení dopravou o cca 5 až 8 průjezdů vozidel za den.

Další doprava se odehrává uvnitř zemědělského areálu. Je tedy zřejmé, že zatížení dopravou v okolí navrhovaného areálu se po rekonstrukci zvýší, ne však významným způsobem. V následujícím hodnocení je popsáno vyvážení organických hnojiv produkovaných v posuzovaných stájích a dovoz krmiva. Pro stanovení jednotlivých potřeb a produkcí bylo použito Technického doporučení MZem 11/1992 a přílohy č.3 k vyhlášce 274/1998 Sb., o skladování a způsobu používání hnojiv v platném znění. Následující bilance je provedena pro celou Farmu Kvášňovice, po dostavbě:

Surovina k přepravě dopravní prostředek	Potřeba přeprav v t.rok –1	Počet průjezdů za rok	Přepočtený počet průjezdů za den
Seno, senáž a siláž TR	3 174	1 272	3,50
Krmné směsi T NA	460	124	0,34
Kejda T NA	6 075	1 520	4,16
Splaškové odpadní vody T NA	88	20	0,05
Mléko T NA	-	730	2,00
Jatečný skot T NA	20	20	0,05
Odvoz kadáverů L NA	--	52	0,10
Ostatní nesp. doprava L NA	--	730	2,00
C e l k e m	4 468 12,2 0

V tabulce nejsou uvedeny jízdy osobních automobilů – zootechnik, veterinář apod.

Průměr jízd za den v jednom směru, při započtení jízd osobních automobilů – zootechnik, obsluhující personál farmy je 16 jízd. Za rok je uskutečněno asi 5 840 jízd.

Tato doprava a tedy i hluk z uvažované dopravy je z pohledu ovlivnění území hlukem nevýznamné.

Významnější může být vliv z dopravy ve dnech vyvážení kejdy a ve dnech plnění silážních žlabů apod.

B.III.4.2. Záření

Pro území určené k zástavbě nebyl proveden průzkum radonového rizika. Podle mapy radonového rizika je posuzované území řazeno do středního stupně radonového rizika (2). Je možné předpokládat, že pobytová doba pracovníků ve stáji překročí 1000 hodin za rok a proto bude nutno před zahájením stavby provést radonový průzkum a na jeho základě případně určit provedení opatření proti pronikání radonu z podloží do stavby.

Ve stájích nebudou instalovány žádné zdroje radioaktivního, rentgenového nebo vysokofrekvenčního záření.

Zdrojem elektromagnetického záření jsou všechny elektrospotřebiče. Intenzita záření těchto zdrojů je jen velmi malá a nebude jimi ovlivněno pracovní a životní prostředí.

B.III.4.3. Zápach

Každý objekt živočišné výroby je zdrojem zápachu pro své okolí. Míra obtěžování zápachem je závislá na celé řadě faktorů z nichž je třeba připomenout zejména

technologii ustájení, skladování hnoje a jeho odvoz na pole;

technologie větrání stájí;

pořádek ve stáji a jejím okolí, dobrá provozní kázeň a dobrá zoohygiena

Ovlivnění území pachem je řešeno zpravidla vymezení dotčeného území ochranným pásmem (OP). Pro farmu je zpracován návrh ochranného pásma jehož plné znění je v příloze oznámení. Protože v současné době není žádná metodika pro navrhování ochranných pásem závazná, je tento návrh zpracován podle metodiky vydané Státním zdravotním ústavem v AHEM (ACTA HYGIENICA A EPIDEMIOLOGICA) č. 8/1999. V souvislostí s tímto je nutno připomenout, že ani návrhem OP nelze postihnout ovlivnění území páchnoucími látkami ze 100 %. Metodika uvažuje s tím, že OP řeší 95% stavů v roce, zbývajících 5 % stavů tvoří inverzní a jiné situace, které ovlivní nebo mohou ovlivnit i území mimo ochranné pásmo.

B.III.5. Doplňující údaje

Kejda patří mezi závadné látky ve vztahu k ochraně podzemních a povrchových vod . Při manipulaci s nimi, přepravě na pole a při vlastní aplikaci je třeba respektovat zásady, které zajišťují omezení negativních vlivů na životní prostředí.

Podle nařízení vlády č. 103/2003 Sb., o stanovení zranitelných oblastí a o používání a skladování hnojiv a statkových hnojiv, střídání plodin a provádění protierozních opatření v těchto oblastech, patří katastrální území Kvášňovice ÚTJ 678558, do zranitelných oblastí.

Proto bude jako jeden z podkladů ke kolaudaci stavby, aktualizován stávající plán organického hnojení. Tímto plánem budou vymezeny zejména:

plochy vhodné pro hnojení a plochy , kde statková hnojiva aplikovat nelze,

vymezení období, kdy nelze statková hnojiva aplikovat (viz. NV 103/2003 Sb., příl.2, tab. 1 – pro klimatický region 7 je to od 1.11. do 28.2. běžného roku)

vymezena odstupová vzdálenost od obytné zástavby obce, kde nebude hnojeno, nebo bude hnojeno za podmínek okamžitého zapravení do půdy,

zákaz aplikace močůvky a kejdy na pozemky svažité (nad 80 ),

zákaz aplikace močůvky a kejdy v bezprostředním okolí potoků a rybníků,

zákaz aplikace močůvky a kejdy v okolí studní individuálního zásobování pitnou vodou a v ochranných pásmech zdrojů hromadného zásobování vodou, kde je to dáno provozním řádem vodovodu,

zakreslena budou ochranná pásma zdrojů pitné vody a vymezena budou území, kde nebude hnojeno z titulu ochrany těchto zdrojů,

zakresleny budou povrchové vodní toky a rybníky a vymezeny plochy kolem nich, kde nebude hnojeno,

vymezit prvky ochrany přírody v jejichž okolí nebude hnojeno,

stanovit povinnost následného urychleného zapravení hnoje a močůvky do půdy, pokud tak nebude učiněno při aplikaci,

stanovena omezení plynoucí z ustanovení zákona č. 156/1998 Sb., o hnojivech a to v § 9 Používání hnojiv, statkových hnojiv a pomocných látek:

nepoužívat hnojiva tam, kde je to zakázáno zvláštními předpisy nebo rozhodnutími příslušného orgánu,

nehnojit na půdě přesycené vodou, pokryté vrstvou sněhu vyšší než 5 cm nebo promrzlé do hloubky více než 8 cm,

způsobem ohrožujícím okolí hnojeného pozemku

B.III.6. Riziko havárie:

Močůvka, kejda a hnůj patří mezi závadné látky ve vztahu k ochraně podzemních a povrchových vod . Při havárii skladovací jímky (vaku), jejím poškození nebo přeplnění je nebezpečí ohrožení podzemních a povrchových vod.

Stejné nebezpečí hrozí při porušení kanalizace mezi jímkou (vakem) a technologickým zařízením nebo manipulační plochou, při ucpání odtokové vpusti apod.

K havarijnímu stavu může dojít při přepravě kejdy a močůvky na pole v důsledku dopravní nehody nebo mechanické závady na cisterně (poškození uzávěru apod.)

Rizikem je i špatná manipulace s močůvkou, kejdou a hnojem na poli, nevhodně umístěná polní skládka hnoje a další. Proto pro živočišnou farmu musí být zpracován plán havarijních opatření. Tento plán spolu s plánem organického hnojení bude aktualizován ke kolaudaci stavby.

Mezi rizika je třeba uvést i požár .

Část C.

C. Údaje o stavu životního prostředí v dotčeném území

C.I. Výčet nejzávažnějších environmetálních charakteristik dotčeného území

Obec Kvášňovice ÚTJ 678 228 a ZÚJ 541 931, okres Klatovy leží cca 12 km severozápadně od měta Horažďovice. Areál se nachází jižně od občanské zástavby obce Kvášňovice vpravo od silnice III. tř. Olšany - Nekvasovy. Obec Kvášňovice leží v geomorfologickém celku Blatenská pahorkatina a podcelku Horažďovická pahorkatina, v Plzeňském kraji, v okrese Klatovy. Pověřeným obecním úřadem spadá pod město Horažďovice, leží ve správním obvodu obce s rozšířenou působností Horažďovice.

Katastrální výměra správního území obce je 4,41 km2. Obec Řečice je dopravně přístupná po silnici Olšany - Nekvasovy, není zde železnice.

Z pohledu vodohospodářského patří k.ú. Kvášňovice do povodí řeky Úslavy. Zájmové území záměru je odvodňováno Kozčínským potokem, který je pravostranným přítokem Myslívského potoka. Myslívský potok ústi zprava do řeky Úslavy u Vrčeně.

Obec Kvášňovice leží v nadmořské výšce cca 545 m . Okolní terén je poměrně členitý . Krajina v blízkém okolí je značně lesnatá, podél vodotečí a cest jsou četné remízky a rozptýlená zeleň. V obci Kvášňovice žije 125 trvale bydlících obyvatel (dle internetové stránky OÚ). Obec má vybudovánu částečnou občanskou vybavenost. Má vybudován vodovod s pitnou vodou, nemá soustavnou kanalizaci ukončenou funkční ČOV, není plynofikována. Zemědělský areál je napojen na samostatnou studnu.

Podle využití území se nachází v zemědělsko-lesní krajině, lesně-polní. Katastr má charakter podhorské krajiny s množstvím lesů a pastvin, orná půda je zastoupena v menší míře. Klimaticky patří lokalita do oblasti s klimatem pahorkatin. Rozptylem atmosférických příměsí vysokým až velmi vysokým; trváním místních teplotních inverzí velmi nízkým až nízkým; četností místních teplotních inverzí velmi nízkou až nízkou; intenzitou místních teplotních inverzí velmi nízkou až nízkou.

Měrné emise oxidů dusíku dosahují hodnot pod 2 t.km–2. Měrné emise oxidu siřičitého dosahují hodnot pod 5 t.km–2 a mají klesající tendenci. Emise tuhých látek dosahují hodnot pod 2 t.km–2. Z toho lze vyvodit, že se jedná o území s malým znečištěním ovzduší.

Hustota zalidnění do 60 obyvatel . km-2. Území je využívané pro letní rekreaci (podíl potenciálních rekreačních ploch pod 33 %).

Úroveň životního prostředí – II. třída – prostředí vyhovující úrovně. Koeficient ekologické stability krajiny (K ES) střední. Území s mozaikou lesů se změněnou dřevinnou skladbou, polí a luk se střední ekologickou stabilitou. V posuzovaném území a jeho těsném okolí se nenacházejí žádné historické památky, architektonicky a kulturně cenné objekty. Posuzované území není územím poddolovaným ani územím se zásobami nerostných surovin.

V ploše staveniště se nevyskytují žádné staré ekologické zátěže. Krajinný ráz nese stopy antropogenního ovlivnění v celkovém kontextu krajiny. Podle nařízení vlády č. 103/2003 Sb. patří katastr obce Kvášňovice mezi zranitelné oblasti. Nejedná se o území chráněné oblasti přirozené akumulace vod. Nejedná se o území zatápěné.

V dotčené lokalitě ani jejím blízkém okolí se nenachází žádné prvky soustavy NATURA 2000, které by mohly být záměrem ovlivněny.

C.II. Charakteristika současného stavu životního prostředí v dotčeném území.

Dostavbou živočišné farmy Strolený v Kvášňovicích bude ze složek životního prostředí dotčeno ovzduší, vody, hluk a vibrace.

C.II.1. Ovzduší

Klimatické podmínky a kvalita ovzduší

Klimaticky náleží zájmové území do oblasti mírně teplé MT 4, (mírně teplý, vlhký; suma teplot nad + 10 C 2200 - 2400; prům. roční teplota 6 - 7 C; průměrný roční úhrn srážek 650 - 750 mm; pravděpodobnost suchých vegetačních období 5 - 15 %, vláhová jistota 10).

Klimatologické charakteristiky ze stanice Klatovy

Průměrné teploty ve oC

I	II	III	IV	V	VI	VII	VIII	IX	X	XI	XII	rok
-2,0	-0,5	3,2	7,6	12,5	15,9	17,6	17,0	13,4	8,3	3,1	-0,5	8,0

Na kvalitu ovzduší mají vliv převládající směry větru.

Směr větru	S	SV	V	JV	J	JZ	Z	SZ	Bezvětří
Četnost %	2,39	3,0	12,7	10,88	2,41	20,92	25,15	7,82	14,73

S nejvyšší četností je v lokalitě zastoupeno proudění větrů Z, na druhém místě větry JZ. Především Z, JZ, J, JV a V větry jsou pro uvedenou lokalitu příznivé, neboť odvádějí škodliviny emitované ze stájí mimo obytnou zástavbu obce.

Průměrné srážky v mm :

I	II	III	IV	V	VI	VII	VIII	IX	X	XI	XII	rok
29,3	29,8	36,7	46,1	67,4	72,7	79	78,6	53,3	37,1	37,3	32,6	599,8

Kvalita ovzduší v okolí záměru je ovlivňována především lokálními topeništi v zastavěném území. V území nejsou výrazné bodové zdroje znečištění ovzduší. Vlastní posuzovaný areál přispívá k znečištění ovzduší pouze produkcí pachových látek a produkcí amoniaku, která je vyhodnocena v části B.III.1. Emise do ovzduší. Kvalita ovzduší v Plzeňském kraji s výjimkou větších měst je vcelku dobrá, imisní činností je zasažena poměrně málo. Velký vliv na kvalitu ovzduší má umístění v krajině se značným podílem lesů. Znečištění ovzduší produkované zemědělskými objekty, ve srovnání s průmyslem a dopravou je v širším kontextu zanedbatelné. Vzhledem k tomu, že se v blízkosti záměru neprovádí kontinuální měření, nelze určit zatížení pozadí znečišťujícími látkami. Pro tento záměr by v úvahu připadalo především znečištění amoniakem z drobných chovů hospodářského zvířectva v obci. Vzhledem k vlastnostem amoniaku, který se ve volné atmosféře poměrně rychle rozkládá, velikosti obce a jednotlivých chovů, nejsou tyto zdroje závažné.

C.II.2. Vody

Zájmové území se nenachází na území chráněných oblastí přirozené akumulace vod ani v chráněných vodárenských oblastech ( OP I. nebo II. stupně).

C.II.2.1.Povrchové vody:

Zájmové území obce Kvášňovice je odvodňováno Kozčínským potokem (č.h.p.1-10-05-019), který pramení 0,7 km od Olšan ve výšce 530 m n.m., ústí zprava do Myslívského potoka u Nekvasova v 455 m n.m.. Plocha povodí 27,5 km2, délka toku 7,0 km, průměrný průtok u ústí 0,13 m3. s-1. Pstruhová voda. Myslívský potok (1-10-05-014) ústi zprava do řeky Úslavy (1-10-05-001) u Vrčeně.

Posuzovaná živočišná farma neleží v žádném ochranném pásmu vodních zdrojů, v zájmovém území zařízení a jeho blízkosti nejsou evidovány žádné vodní zdroje.

Základní hydrologická charakteristika území :

srážky.................................… 600 – 800 mm

průměrné roční srážky........… 650 mm

odtokový součinitel .............. 0,31

odpar ………………………. 400 mm

C.II.2.2. Podzemní vody :

Z hlediska hydrogeologického členění náleží lokalita do rajónu č. 6310 – Krystalinikum v povodí Horní Vltavy a Úslavy. Jedná se o deficitní oblast hydrogeologického masívu, kde se jediný regionálně rozšířený puklinový kolektor s proměnlivým podílem průlomové porózity nachází v zóně zvětralin a přípovrchového rozpojení puklin v horninách skalního podloží. Mocnost kolektoru dosahuje nejvýše několika desítek metrů, transmisivita pak je obvykle nízká a dosahuje hodnot < 1.10-4 m2s-1 V zájmovém území se mohou rovněž uplatňovat místní deluviální akumulace kvartérního pokryvu. K infiltraci dochází prakticky v celé ploše krystalinika, v závislosti na propustnosti kvartéru a zvětralinového pláště. Hladina podzemní vody je převážně volná a probíhá víceméně konformně s povrchem terénu, jak dokládají mělké okolní studny, respektive pramenní jímky. Širší oblast je generálně charakteristická nízkou mineralizací vody (<0,3 mg.l-1) hydrochemického typu Ca-Mg-HCO3-SO4. V intenzivně zemědělsky obhospodařovaných oblastech bývá běžně zastoupen zvýšený podíl dusičnanů či dusitanů, který vyplývá i z lokální zranitelnosti kolektoru, jež je obvykle střední až zvýšená.

Posuzované území leží v oblasti s průměrným vodohospodářským potenciálem povrchových vod. Katastrální území Kvášňovice patří mezi zranitelné oblasti dle NV č. 103/2003 Sb. ve znění NV č. 219/2007 Sb. o stanovení zranitelných oblastí a o používání a skladování hnojiv a statkových hnojiv, střídání plodin a provádění protierozních opatření v těchto oblastech.

V zájmovém území farmy nejsou vybudována žádná zařízení pro jímání podzemní vody ani sledované pramenní vývěry. Nejbližší jímací objekty jsou od areálu úměrně vzdálené.

Posuzované území se nenachází na území chráněných oblastí přirozené akumulace vody.

Zájmové území se nenachází v území zatápěném vodou (leží nad hranicí Q100).

Provoz farmy dojnic nebude zdrojem znečištění podzemních vod, pokud nedojde k havarijnímu stavu. Zdrojem znečištění podzemních vod by pak mohlo být nesprávné skladování kejdy, nesprávná aplikace kejdy na zemědělské pozemky.

Mapa území přirozené akumulace vod

C.II.3. Půda

V prostoru předpokládaného staveniště se nevyskytují zemědělské půdy .

Kvalita půdy

V bioregionu naprosto převládají kyselé typické kambizemě, místy přecházející do typických kambizemí a kyselých pseudoglejových kambizemí. V přilehlé Nepomucké kotlině a v menších plochách na dnech sníženin i jinde, se vyskytují ostrovy primárních pseudoglejů. Na kopcích Plánického hřbetu se vyvinuly větší ostrovy dystrických kambizemí, na ostrůvcích spilitů naopak menší plochy kambizemí eutrofních.

K půdotvorným faktorům řadíme mateční horninu (půdotvorný substrát), podnebí, biologický faktor, podzemní vodu a kultivační činnost člověka. K podmínkám patří reliéf terénu a stáří krajiny.

Vzájemným kvalitativním a kvantitativním působením těchto faktorů a podmínek probíhá určitý půdotvorný proces, jehož výsledkem je vznik genetického půdního typu jako základní kategorie klasifikace půd. Typy půd se utvářely pod vlivem pestrého geologického podloží, reliéfu terénu, spodní a povrchové vody a klimatických podmínek.

Charakteristika zemědělské půdy je vyjádřena kódem bonitovaných půdně ekologických jednotek – BPEJ (vyhl. MZem ČR č. 327/1998 Sb.). Tyto kódy jsou pětimístné, přičemž první číslice charakterizuje klimatický region, druhá a třetí hlavní půdní jednotku (HPJ), čtvrtá číslice je kombinací skeletovitosti a expozice a pátá charakterizuje sklonitost a hloubku půdy.

Pro pozemkové parcely dotčeného záměru nejsou stanoveny BPEJ , další pozemky sousedící s farmou mají BPEJ 73201

Dotčené pozemky se řadí do regionu MT4, kód 7 – mírně teplý, vlhký – dále viz následující tabulka.

Charakteristika klimatického regionu

Kód regionu	Symbol regionu	Charakteristika regionu	Suma teplot nad 10 °C	Průměrná roční teplota C	Průměrný roční úhrn srážek v mm	Pravděpodobnost suchých vegetačních období	Vláhová jistota
7	MT 4	mírně teplý, vlhký	2200 - 2400	6 – 7	650 – 750	5 -15	>10

HPJ 32 – Hnědé půdy a hnědé půdy kyselé na žulách, rulách, svorech a jim podobných horninách a výlevných kyselých horninách; většinou slabě až středně štěrkovité, s vyšším obsahem hrubšího písku, značně vodopropustné , vláhové poměry jsou velmi závislé na vodních srážkách.

C. II. 4. Geomorfologie a geologie

Geomorfologicky spadá řešené území do krystalinika českého masivu vrásněného ve starohorách a prahorách a doformovaného tektonikou hercynského vrásnění a kvartérní denudací.

Z hlediska geomorfologického členění území České republiky náleží řešené území:

Provincie:	Česká vysočina

Soustava:	Česko-moravská soustava

Podsoustava:	Středočeská pahorkatina

Celek:	Blatenská pahorkatina

Podcelek:	Horažďovická pahorkatina

Česká vysočina zabírá plochu 66 408 km2 státního území. V západní části provincie představují Čechy velkou kotlinu, která vznikla rozlámáním zarovnaného povrchu platformy.Její okraje se ve třetihorách a čtvrtohorách zvedly, zatímco střed kotliny si v podstatě uchoval původní nízkou polohu. Převládajícím typem reliéfu dna kotliny jsou ploché pahorkatiny se zbytky etchplénu v rozvodních částech a s mírnými svahy na fundamentu platformy. Česká vysočina se dále dělí na 6 geomorfologických soustav.

Českomoravská soustava zabírá jihovýchodní část České vysočiny. Je značně různorodá. Jižně od prahy se rozkládá rozsáhlá podsoustava Středočeská pahorkatina. Jižní Čechy vyplňuje podsoustava Jihočeské pánve. Jihozápadní Čechy a západní Moravu tvoří podsoustava Českomoravská vrchovina

Biogeografické členění.

Současný stav sektoru biogeosféry je výsledkem dlouhodobého vývoje souhrnů všech rostlinných a živočišných organismů (bioty) na našem státním území, do něhož za posledních 7000 let zasahovala hospodářská činnost společnosti. Většina bioty je přizpůsobena současným zonálním podmínkám, georeliéfu, podnebí, vodních a půdních poměrů. Vyskytují se však i prvky azonální a relikty z minulých dob. Hlavně však místo původních biocenóz se vyskytují společenstva kulturní, která jsou založena a udržována lidskou činností, bez níž by zanikla (např. agrocenózy).

Pro současný stav naší bioty měly podstatný význam změny fyzickogeografických podmínek v třetihorách a čtvrtohorách. Z nich se v rázu bioty zejména projevily změny v rozdělení moří a pevnin, netektonické pohyby a změny podnebí.

Katastr obce Kvášňovice náleží do Plánického bioregionu. Bioregion leží v mezofytiku a zabírá převážnou část fytogeografického okresu 34. Plánický hřeben, mimo menších ploch na severním a jižním okraji, leží na hranici západních a jižních Čech, zabírá západní část geomorfologických celků Blatenská pahorkatina a Šumavské podhůří, bioregion je protažen ve směru JZ - SV a jeho plocha je 561 km2. Bioregion tvoří významnou spojku mezi Šumavou a Brdy. Typickou část bioregionu tvoří členitý hřbet na rulách nebo spilitech s acidolfilními doubravami na úpatí a velkými ostrovy květnatých bučin na jednotlivých kopcích. Nereprezentativní část tvoří ploché kotliny, které tvoří přechod k bioregionům Plzeňskému a Blatenskému.

Plánický bioregion 1.41.

C.II.5 Horninové prostředí a přírodní zdroje

Horninovým prostředím rozumíme svrchní část litosféry v dosahu lidské činnosti. Je tvořeno horninami, které obsahují podzemní vody, plyny a neobnovitelné přírodní zdroje. Kvalita horninového prostředí je faktor ovlivňující v mnoha aspektech život člověka a jeho bezprostřední životní podmínky.

Horninové prostředí je kromě stavu daného přírodními procesy silně ovlivňováno činností člověka ( např. kontaminace půd, podzemních vod, porušování přírodního stavu těžbou a stavební činností, včetně ukládání odpadu). K nejčastějšímu mechanickému narušování horninového prostředí patří sesuvy půdy.

Horninové prostředí některých oblastí je ovlivňováno zemětřesnými účinky. ty se oceňují makroseizmickými intenzitami – nižší makroseizmické stupně (30 – 50) odpovídají slabým otřesům, střední (60 – 80) malým až vážným škodám na budovách a nejvyšší (90 – 120) řícení budov a naprostým katastrofám.

Po regionálně geologické stránce se lokalita nachází v oblasti moldanubika v jeho pestré sérii. Skalní podloží je budováno regionálně metamorfovanými horninami proterozoického až paleozoického stáří. Litologicky se jedná hlavně o pararuly s výrazným zastoupením minerálů biotitu a silimanitu, které ve svrchní části bývají zvětralé v úlomkovité či písčité až hlinitopísčité eluvium. Lokálně se mohou vyskytovat též dvojslídné pararuly či migmatity s cordieritem, popřípadě vložky amfibolitů a kvarcitů. Horniny skalního podloží nevystupují přímo na den, ale jsou překryty kvartérními zeminami. Mocnost uloženin kvartéru se pohybuje okolo 2-4 m. Jedná se o deluviální písčinohlinité až suťové sedimenty, které se v erozních depresích a úzkých údolích drobných vodotečí střídají s deluviofluviálními a fluviálními sedimenty typu jílů, hlín, písků a štěrků. Půdní sled obvykle uzavírá poloha humózní hlíny nebo lokální navážky při povrchu terénu.

Posuzovaná lokalita není výrazně dotčena z pohledu horninového prostředí. Místo stavby je umístěno v na stávající farmě dojnic společnosti Strolený v Kvášňovicích. Na ploše staveniště nebyla zde prováděna těžba nerostných a jiných surovin. Nejedná se o území poddolované. V území nejsou evidované zásoby nerostných surovin.

Nejedná se o území ohrožené sesuvy půdy. Z hlediska pozorovaných intenzit zemětřesení se jedná o oblast s nižšími makroseizmickými intenzitami.

C.II.6. Fauna a flóra

Fauna

Převažuje hercynská lesní fauna, se západními vlivy (ježek západní, ropucha krátkonohá) a s průnikem horských druhů z regionů 1.61 a 1.62. (rejsek horský). Zejména lesní taxocenózy měkkýšů jsou významné, se zuboústkou trojzubou, sametovou, s vřetenovkou rovnoústou a vřetenatkou šedavou. Charakteristickou avifaunu mají rybníky a mokřadní louky (koliha velká, slavík modráček). Tekoucí vody patří do pásma pstruhového až parmového.

Významné druhy - Savci: ježek západní (Erinaceus europaeus), rejsek horský (Sorex alpinus), vydra říční (Lutra lutra). Ptáci: tetřívek obecný (Tetrao tetrix), koliha velká (Numenius arquata), slavík modráček (Luscinia svecica). Obojživelníci: ropucha krátkonohá (Bufo calamita), kuňka žlutobřichá (Bombina variegata), mlok skvrnitý (Salamandra salamandra). Plazi: ještěrka živorodá (Lacerta vivipara), zmije obecná (Vipera berus). Měkkýši: zuboústka trojzubá (Isognomostoma isognomostoma), z. sametová (Causa holosericea), vřetenovka rovnoústá (Cochlodina orthostoma), vřetenatkašedavá (Bulgarica cana).

Při průzkumu okolí zemědělského areálu v Kvášňovicích nebyl zjištěn výskyt zástupců druhů zařazených mezi ohrožený druh.

Flóra

Flóra dosti chudá, s převahou hercynských lesních druhů. Mezní prvky jsou řídké, exklávní prakticky chybějí. Mezi druhy středoevropského lesa jsou charakteristické věsenka nachová (Prenanthes purpurea), devětsil bílý (Petasites albus), bažanka vytrvalá (Mercurialis perennis), zimolez černý (Lonicera nigra), kokořík přeslenatý (Polygonatum verticillatum), které doplňují subatlantské typy, jako kostřava lesní (Festuca altissima), sítina kostrbatá (Juncus squarrosus), rozchodník pýřitý (Sedum villosum), štírovník bažinný (Lotus uliginosus), mokrýš vstřícnolistý (Chrysosplenium oppositifolium), vrba plazivá (Salix repens), prha chlumní (Arnica montana), rozchodníkovec nachový (Hylotelephium purpureum), pastinák luční palčivý (Pastinaca sativa subsp. urens) a pcháč různolistý (Cirsium heterophyllum). K demontánním druhům patří růže alpská (Rosa pendulina) a suchopýrek alpský (Baeothryon alpinum). K pozoruhodným druhům slatinných stanovišť patří dále kosatec sibiřský (Iris sibirica) a hořepník luční (Pneumonanthe vulgaris). Alpský migrant se projevuje pouze okrajově, dřípatka horská (Soldanella montana) a pleška stopkatá (Calycocorsus stipitatus) jsou velmi vzácné.

Území určené pro výstavbu posuzovaného záměru, se nachází ve stávajícím zastavěném území zemědělského areálu Kvášňovice. Dostavba farmy si vyžádá zábor zemědělské půdy. Budou dotčeny pozemky určené k plnění funkce lesa ve smyslu § 3 zák.č. 289/1995 Sb..

C.II.7. Ekosystémy

Chráněná území

Do bioregionu zčásti zasahuje CHKO Šumava. Katastr obce Kvášňovice neleží v blízkosti lokality NATURA 2000 a ani chráněném území ÚSES – (viz následující mapky).

Mapa NATURA 2000

Mapa nadregionální ÚSES

C.II.8. Krajina

Krajinu řešeného území lze hodnotit jako kulturní s technickými prvky, v níž dominují měkké a plynulé tvary reliéfu hřbetů a mělkých depresí, s množstvím liniových i plošných krajinných struktur, spolu s výraznou přehledností krajiny zemědělsky využívaného území. Ráz krajiny výrazně ovlivnila zemědělská velkovýroba s vysokým zorněním zemědělské půdy.

Krajinný ráz

Stavba jakéhokoliv nového objektu vede k pochybnostem, zda nebudou narušeny takové partie krajiny, které vynikají cenným krajinným rázem ve smyslu § 12 zákona č. 114/1992 Sb., ve znění zákona č.168/2004 Sb. Krajinný ráz je v § 12 zákona o ochraně přírody a krajiny vyjádřen přírodními a kulturně historickými charakteristikami a jsou vyjmenovány rysy či hodnoty, které mají být chráněny před znehodnocením. Jsou to přírodní a estetické hodnoty, významné krajinné prvky (VKP), zvláště chráněná území (ZCHÚ), kulturní dominanty, harmonické měřítko a vztahy. Celkově je možno shrnout, že v krajinném rázu se promítne krajina, její přírodní bohatství, její obyvatelstvo, hmotný majetek a kulturní památky.

Stávající výrobní areál významně přispěl k narušení krajinného rázu zejména při pohledu od severu a severovýchodu. Při pohledu z exponovaných míst není stávající zemědělský areál příliš viditelný, je částečně kryt stávající zelení v okolí silnice a v zástavbě obce. S ohledem na tyto skutečnosti nebudou ani nové objekty po dostavbě stáje, výrazněji narušovat krajinný ráz. V rámci zřizování ochranného pásma bude doplněna výsadba zeleně po hranicích zemědělského areálu. To je ostatně žádoucí i z pohledu ochrany přírody.

C.II.9. Obyvatelstvo

Údaje o počtu a složení obyvatelstva se získávají ze sčítání lidu, které je prováděno zhruba v desetiletých intervalech. Informace o aktuálním stavu lze získat například z internetových stránek obecních úřadů.

Obec Kvášňovice (ÚTJ 678 228 a ZÚJ 541 931) se nachází v Plzeňském kraji v bývalém okrese Klatovy. V obci žije trvale 138 obyvatel.

C.II.10. Hmotný majetek, kulturní památky

Obec Kvášňovice nemá v blízkosti areálu živočišné farmy Kvášňovice kulturní ani historické památky.

Č Á S T D

D.KOMPLEXNÍ CHARAKTERISTIKA A HODNOCENÍ VLIVŮ ZÁMĚRU NA OBYVATELSTVO A ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ

D.I. Charakteristika předpokládaných vlivů záměru na obyvatelstvo a životní prostředí a hodnocení jejich velikosti a významnosti

Možné vlivy na životní prostředí a obyvatelstvo v okolí živočišné farmy Kvášňovice je možné rozdělit na vlivy na ovzduší, vlivy na vodu, vlivy na faunu a flóru, půdu, hluk a vibrace.

D.I.1. Vlivy na ovzduší:

Emise amoniaku ze stáje pro dojnice K 174 po dostavbě Farmy Kvášňovice, bez použití snižujících opatření činí 6 425,5 kg NH3. rok-1. Tato emise je sice významná, ale neovlivní významně ovzduší v katastru obce a vůbec ne v souvislé obytné zástavbě obce. Amoniak je lehčí než vzduch, ze stájí stoupá vzhůru, kde se ředí a degraduje.

Během výstavby je nutno počítat s nepříliš významným navýšením emisí prachu a plynných škodlivin (výfukových plynů) , zejména při manipulaci se stavebními materiály během výstavby a pojezdem vozidel po komunikacích a vířením prachu z vozovek. Tyto vlivy je možné eliminovat vhodnou organizací výstavby a úklidem vozovek. Vzhledem k umístění staveniště lze předpokládat, že v zastavěné části obce nebudou tyto vlivy patrné.

Z hlediska vlivu stavby na kvalitu ovzduší v širším zájmovém území a z hlediska klimatu budou vlivy provozu nepříliš významné. Celková emise amoniaku při plném obsazení stáje na projektované kapacity bude 6425,5 kg NH3.rok-1 bez uvažování snižujících opatření. Z pohledu nařízení vlády č. 615/2006 Sb. se jedná o střední zdroj znečišťování ovzduší.

D.I.2. Vlivy na vody:

Jak už je v kapitole B.III.2. uvedeno jedná se o záměr realizovaný v území, které patří mezi zranitelné oblasti. Ze zemědělského areálu budou nekontaminované dešťové vody (ze střech, čistých komunikací a ploch zeleně ) odváděny převážně nesoustředěným odtokem do terénu. Kontaminované dešťové vody (z výdejních ploch u jímek) jsou svedeny do vaku na kejdu a společně s ní vyvezeny na pole ke hnojení.

Splaškové vody z hygienických zařízení jsou odváděny do samostatné jímky na splaškové vody, o objemu 12 m3 a následně vyváženy na smluvně zajištěnou ČOV.

Podzemní vody:

V zájmovém území a jeho nejbližším okolí nejsou žádné zdroje podzemních vod ani sledované pramenní vývěry, vyjma vodního zdroje pro farmu.. Při řádném provedení hydroizolací objektů, kanalizačních potrubí, manipulačních ploch, při nepropustném vaku na kejdu nedojde k negativnímu ovlivnění podzemních vod.

Povrchové vody :

Záměr bude realizován v území které je z hlediska vodohospodářského významné – v povodí vodárenských odběrů. Nejedná se o území přirozené akumulace vody . Jedná se o území zranitelné. Dešťové vody ze střech a nekontaminovaných zpevněných ploch budou zaústěny stejně jako dosud do stávající dešťové kanalizace ukončené v toku pod areálem nebo budou svedeny do terénu.

Kontaminované dešťové vody (z výdejních ploch u jímek) jsou svedeny do vaku na kejdu a společně s ní vyvezeny na pole ke hnojení.

Při dodržení provozní kázně nelze tedy očekávat negativní ovlivnění životního prostředí – podzemních ani povrchových vod.

D.I.3.Vlivy na faunu a flóru:

Vlivy na flóru, faunu , ekosystémy , ÚSES. Pro obec Kvášňovice není zpracován územní plán a tedy i ÚSES jako součást územního plánu. Záměr bude realizován ve stávajícím zemědělského areálu ležícím vně zastavěné části obce. V těsném okolí zemědělského areálu nejsou žádné cenné prvky ve smyslu zákona o ochraně přírody a krajiny. V blízkosti areálu nejsou žádné významné prvky ochrany přírody.

V zájmovém území záměru se vyskytuje stávající vzrostlá zeleň do níž záměr částečně zasáhne.

D.I.4. Vlivy na půdu:

Dostavba farmy si vyžádá zábor zemědělské půdy. Přístavba haly ke stáji, silážní a senážní žlaby, skladovací jímka a ostatní doprovodné stavby budou realizovány na pozemcích st. poz. p.č. 86/1 – 8, ostatní pl.č.1986/1, 5, 6, 7, 8, 12, 15, 1985/1 a les 1997/1, vše v k.ú. Kvášňovice.

Stavba nebude mít negativní vliv na půdu (pokud budou provedeny řádně izolace podlahy stájí, dále manipulační plochy u čerpací jímky, nepropustný vak na kejdu).

K negativnímu ovlivnění půdy může dojit nezodpovědnou aplikací kejdy, močůvky a hnoje na zemědělské pozemky – při nedodržení dávek a zásad aplikace.

D.I.5. Hluk a vibrace.

D.I.5.a. Při stavebních činnostech:

H l u k .

V průběhu stavby lze krátkodobě očekávat zvýšené zatížení území hlukem ze stavebních strojů, zvláště při provádění zemních prací – výkop stavební jámy pro jímky a nádrže, základů pro stavební objekty . Tyto činnosti jsou prováděny téměř výhradně v denní době (od 06,00 hod do 22,00 hodin). Významnější zatížení území stavební činností, neovlivní téměř vůbec hlučnost v chráněných zónách obce, kromě dopravy stavebního materiálu vedoucí přes obec, která bude nevýznamná. Vzhledem k rozsahu stavby a ke krátkým termínům výstavby nebude tento zdroj hluku pro posuzované území významným negativním jevem.

Běžné hodnoty hlučnosti dopravních prostředků a stavebních strojů se pohybují kolem 80 dB(A).

Podle nařízení vlády číslo 148/2006 Sb., o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací, příloha č. 2, část B činí nejvyšší přípustná hodnota hluku ze stavební činnost LAeq,s v chráněném venkovním prostoru staveb při 8 hodinovém hlučném intervalu 67,4 dB a je pravděpodobné, že tato hodnota bude dodržena- viz hodnocení provedené v kapitole B.III.4.1.

V i b r a c e .

Stavební stroje jsou velmi často zdrojem vibrací, kterým je vystavena především obsluha stroje a nejbližší okolí stroje, případně okolí dopravních tras. Vibrace z těchto zdrojů jsou utlumeny v podloží do vzdálenosti nejvýše několika metrů od místa jejich působení. V žádném případě nemůže dojít k ohrožení nejbližšího okolí staveniště.

Rovněž některé ruční nářadí ve stavebnictví používané je zdrojem vibrací. Těmito vibracemi však nebude významněji ovlivněno širší okolí, natož chráněná zástavba.

D.I.5.b. Při provozu :

Stávající hlukové poměry v posuzovaném území nejsou známé - nebylo provedeno žádné měření. Z prohlídky území určeného pro stavbu je možné usoudit, že ovlivnění území hlukem nebude významné . Stávající zatížení území hlukem bude do 50 dB (v denní době) na hranici zemědělského areálu. Jeho základ tvoří hluk z areálu a obslužné dopravy.

Podle NV č. 148/2006 Sb., o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací je nejvyšší přípustné hodnoty hluku v chráněném venkovním prostoru a v chráněných venkovních prostorech staveb (tj. mimo zemědělský areál) stanovena pro denní dobu hodnotou 50 dB pro noční dobu hodnotou 40 dB.

Vlastní provoz zemědělského areálu nebude významnějším zdrojem hluku ani vibrací. Zdrojem hluku bude především osobní a nákladní doprava zajišťující provoz areálu – dovoz krmiva a odvoz statkových hnojiv na pozemky apod. Tyto činnosti jsou prováděny převážně v denní době.

Lze tedy říci, že hluk z provozu zemědělského areálu pouze přispěje ke stávající hlukové zátěži v území, ne však nad hodnoty, které by se významně přiblížili k hygienickým limitům pro chráněné venkovní prostory a chráněné venkovní prostory staveb.

D.I.6. Ostatní.

Provoz některých technologických zařízení může být zdrojem některých druhů záření. Kromě záření elektromagnetického, jehož zdrojem jsou veškerá elektrotechnická zařízení (elektromotory apod.) a které je ve vztahu k životnímu prostředí a obsluze malé a nevýznamné, se v provozovnách mohou vyskytnou zdroje vysokofrekvenčního záření, ionizujícího nebo rentgenového záření. Předložený záměr z žádným z nich neuvažuje.

D.II. Rozsah vlivů stavby a činnosti vzhledem k zasaženému území a populaci.

Realizací posouzeného záměru nedojde k významnému zvýšení zatížení území amoniakem - stavy zvířat se výrazně nemění ale je zaváděna nová technologie chovu, která sebou nese řadu snižujících opatření, která omezí emise amoniaku z chovu. Zatížení pachovými látkami nebude rovněž významné – je vymezeno návrhem ochranného pásma, který je doložen v přílohové části oznámení. Vlivy emisí z provozu motorových vozidel na znečištění ovzduší jsou nevýznamné – jsou vyčísleny v kapitole B.III.1.6. Vlivy hluku z provozu pozemní dopravy související s provozem zemědělského areálu lze hodnotit rovněž jako málo významné , proto není zpracovávána ani hluková studie.

Z provedeného vyhodnocení je zřejmé, že toto zvýšení negativních vlivů se bude týkat především vlastního areálu a jeho blízkého okolí. Negativní vlivy pak je možné ještě snížit dodržováním technologických postupů, dodržováním plánu zavedení zásad správné zemědělské praxe a zásad stanovených v plánu organického hnojení. Důležité je i respektování omezujících opatření plynoucích z nařízení vlády č. 103/2003 Sb., ve znění NV č. 219/2007 Sb.

Uvedené negativní vlivy proběhnou především uvnitř ochranného pásma, které je vypočteno pro maximální projektovaný stav hospodářských zvířat v areálu. Z mapové přílohy je zřejmé, že tyto vlivy zasahují i mimo zemědělský areál, ne však do souvislé chráněné zástavby obce.

Další negativní vlivy se odehrají na zemědělské půdě mimo areál a zastavěné území obce – aplikace kejdy na pozemky. Platí, že pro omezení negativních vlivů z aplikace kejdy, močůvky a hnoje na pole je žádoucí přímé nebo následné zapravení do půdy (při aplikaci na ornou půdu). Lze doložit dostatečné pozemkové zázemí orné půdy pro zapravování statkových hnojiv v rámci hospodářského obvodu oznamovatele. Oznamovatel hospodaří cca na 340 ha zemědělské půdy, z toho 260 ha orná půda. Ve stáji dojnic bude ustájeno 286,9 DJ. Zatížení zemědělské půdy živočišnou výrobou není významné.

D.III. Údaje o možných významných nepříznivých vlivech

přesahujících státní hranice.

Předkládaný záměr nebude zdrojem negativních vlivů přesahujících státní hranice.

D.IV. Opatření k prevenci, vyloučení, snížení, popřípadě

kompenzaci nepříznivých vlivů .

Staveniště se nachází ve stávajícím zemědělském areálu investora u obce Kvášňovice. Obec nemá zpracovaný územní plán. S provozem stávajících zemědělských objektů v současném místě se počítá i do budoucna a jeho rozšíření – změna v chovu, je akceptovatelné. Za významné preventivní opatření považuji dobré stavební provedení všech objektů, kanálů, zpevněných ploch a jímek .

Z hlediska ochrany ovzduší.

V prostoru staveniště a následně při provozu nebude prováděna likvidace odpadů spalováním.

Bude realizována výsadba izolační zeleně kolem hranic areálu (doplnění stávající) a na vhodných plochách uvnitř areálu – toto bude řešeno projektem ozelenění v projektu stavby.

Bude dbáno na omezování prašnosti z komunikací jejich úklidem případně kropením v době sucha.

Bude dodržována provozní kázeň a provozní řády.

Bude aktualizován Plán zavedení zásad správné zemědělské praxe a pro střední zdroj znečišťování ovzduší

Z hlediska ochrany podzemních a povrchových vod.

Podlahy, kejdové kanály, zpevněné plochy, jímky budou provedeny s hydroizolací nepropustné.

Skladovací vak na kejdu bude opatřen detekčním systémem úniku, pokud nestanoví jinak vodohospodářský orgán.

Bude provedena zkouška těsnosti vybudovaných jímek před jejich uvedením do užívání.

Je třeba zajistit řádný provoz vaku na kejdu včetně včasného vyvážení v době, kdy jsou volné plochy zemědělské půdy a kdy jsou vhodné klimatické podmínky. Dále je třeba se zaměřit na provoz výdejní plochy na kejdu, udržovat ji v čistotě a provádět pravidelné čištění odtokového potrubí odvádějícího úkapy a kontaminované dešťové vody z této plochy do vaku.

Při aplikaci statkových hnojiv na pole je třeba se řídit plánem organického hnojení.

Z hlediska ochrany půdy.

Důsledně rekultivovat všechny plochy zasažené stavebními pracemi z důvodu prevence ruderalizace území a šíření plevelů.

Aplikace statkových hnojiv na zemědělskou půdu bude prováděna na základě schváleného plánu organického hnojení.

Odpady nebudou likvidovány zahrabáváním nebo ukládáním do půdy, terénních nerovností apod.

Z hlediska ochrany přírody.

V území se nevyskytují chráněné druhy živočichů a rostlin. Záměr se proběhne z velké části uvnitř stávajícího zemědělského areálu, část plochy pro stavbu bude nutné vyjmou ze ZPF.

Bude pečováno o nově vysázenou zeleň v rámci ozelenění areálu, vyhynulá zeleň bude průběžně doplňována.

V rámci aplikace statkových hnojiv na zemědělské pozemky budou zohledněny prvky ochrany přírody – významné krajinné prvky (VKP), biokoridory (BK), biocentra (BC) a další.

Plán organického hnojení bude projednán i s orgány ochrany přírody .

Z hlediska likvidace odpadů.

Odpady budou ukládány utříděně a nakládáno s nimi (odstraňovány) v souladu s platnou legislativou.

Nebude prováděno nezákonné nakládání s odpady na místě spalováním nebo jejich ukládáním do země.

Z hlediska chemických látek.

Budou používány (stájové dezinfekce) výhradně chemické látky a chemické přípravky schválené pro použití v ČR nebo EU.

Na chemické látky (přípravky), které vykazují nebezpečné vlastnosti ve smyslu ustanovení zákona, bude zajištěn postup stanovený platnou legislativou (bezpečnostní listy, školení pracovníků , zpracována pravidla bezpečné práce apod.).

Z hlediska hluku a vibrací.

Bude dbáno na to, aby nebyly provozovány žádné významné zdroje hluku, které by zatěžovaly nadměrně okolí areálu a zástavbu obce. Nutno dbát na technický stav zařízení, která by mohla hlukovou pohodu negativně ovlivňovat. Stejné platí o dopravních prostředcích zajišťujících obsluhu areálu.

D.V. Charakteristika nedostatků ve znalostech a

neurčitostí, které se vyskytly při specifikaci vlivů.

Pro zpracování oznámení byl k dispozici rozpracovaný projekt na stavbu zpracován firmou Zetesprojekt s. r. o., Karafiátová 459, Klatovy 3 – 10/2008 a investiční záměr investora.

Investor ve spolupráci s projektantem současně poskytl zpracovateli oznámení dostupné mapové podklady a záměr předem projednal s místně příslušným obecním úřadem a některými dotčenými orgány. Jejich vyjádření pak byla vzata v úvahu při zpracování oznámení.

Zpracovatel oznámení si sám nebo za pomoci investora a projektanta provedl potřebné průzkumy a rozbory, na místě stavby ověřil potřebné údaje. Na základě toho je možné konstatovat, že měl dostatečné podklady pro objektivní posouzení záměru.

Záměr byl předem konzultován s místně příslušným stavebním úřadem – MÚ Horažďovice, který vydal stanovisko ve vazbě na územní plán.

Na základě těchto podkladů pak byl záměr investora korigován tak, aby byl přijatelný a tento korigovaný záměr je v oznámení posouzen.

E. Porovnání variant řešení záměru.

Řešena je dostavba zemědělského areálu – stavební úpravy stávající stáje kravína Záměr bude realizován ve stávajícím areálu. Záměr je zpracován a předložen k posouzení v jedné variantě.

Porovnání variant řešení:

Kritéria dle zák. č. 100/2001 Sb.	Aktivní varianta	Nulová varianta
Vlivy na ekosystémy
Vliv na půdu
Rozsah a zábor zemědělské půdy , způsob využití území	X	0
Znečištění půdy	0	0
Topografie, stabilita, eroze	0	0
Horninové prostředí a nerostné zdroje	0	0
Hydrologické charakteristiky	0	0
Chráněné části přírody	0	0
Ukládání odpadů	0	0
Vlivy na vodu
Jakost povrchových a podzemních vod	0	0
Charakter odvodnění oblasti	0	0
Změny v hydrologických charakteristikách	0	0
Vlivy na ovzduší
Množství a koncentrace emisí a jejich vliv na okolí	X	X
Jiné vlivy – pachy	X	X
Vlivy na flóru a faunu
Poškození a vyhubení druhů, biotopů	0	0
Vlivy na ekosystémy	0	0
Surovinové a energetické zdroje	0	0
Vlivy na antropogenní systémy
Budovy. architektonické a archeologické památky	0	0
Kulturní hodnoty	0	0
Geologické a paleontologické nálezy	0	0
Vlivy na strukturu a využití území
Doprava	X	X
Navazující stavby	0	0
Infrastruktura	0	0
Estetická kvalita území	X	X
Rekreační využití území	0	0
Ostatní vlivy
Biologické vlivy	X	X
Hluk a záření	0	0
Ostatní vlivy	0	0
Předpokládaný počet impaktů	6	5
X impakt předpokládán
0 impakt nenalezen

Doplňující údaje.

F.1. Mapová a jiná dokumentace

Mapka širších vztahů

Farma Kvášňovice – situace katastrální mapa

Farma Kvášňovice - zastavovací situace

F.2. Další podstatné informace oznamovatele

Veškeré pro posouzení potřebné informace jsou uvedeny v textu oznámení a není třeba je ničím doplňovat. S ohledem na skutečnost, že je k dispozici rozpracovaný projekt pro stavební řízení lze vyloučit, že při stavbě budou realizovány podstatné změny, které by ovlivnili provedené posouzení. Pokud budou změny provedeny, budou to změny nevýznamné, což není na závadu a podklady, které měl posuzovatel k dispozici považuji za dostatečné pro objektivní posouzení záměru, pokud se významně nezmění stájové kapacity proti posouzeným.

Při zpracování oznámení bylo použito těchto podkladů:

Zákon č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění zákona č.216/2007 Sb.

Zákon č. 86/2002 Sb., o ochraně ovzduší, v aktuálním znění.

Zákon č. 254/2001 Sb., vodní zákon v aktuálním znění.

Zákon č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví v aktuálním znění

Zákon č. 185/2001 Sb., o odpadech, v aktuálním znění

Zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny v aktuálním znění

Zákon č. 356/2003 Sb., o chemických látkách a chemických přípravcích

Zákon č.59/2006 Sb., o prevenci závažných havárií způsobených vybranými nebezpečnými chemickými látkami nebo chemickými přípravky.

Zákon č. 183/2006 Sb. , stavební zákon.

Zákon č. 76/2002 Sb., o integrované prevenci a omezování znečištění, o integrovaném registru znečišťování a o změně některých zákonů, v aktuálním znění.

Nařízení vlády č. 103/2003 Sb., ve znění NV č. 219/2007 Sb., o stanovení zranitelných oblastí…..

Prováděcí předpisy a vyhlášky k citovaným zákonům.

Atlas životního prostředí ČSFR.

Projekty vztahující se k posuzovanému záměru

Atlas podnebí ČSR, Praha 1958

Atlas životního prostředí a zdraví ČSFR, FVŽP Praha 1992

Statistická ročenka ŽP ČR, Praha 2002

Stav ŽP v oblastech působnosti územních odborů MŽP

Půdy ČR, Milan Tomášek , Praha 2000

Mapa chráněných území přírody

Chráněné krajinné oblasti ČR, Správa CHKO ČR, 1997

Geografie ČSSR, L.Mištera a kol, SPN

Biogeografické členění ČR , Martin Culek a kol., 1995.

Zeměpisný lexikon ČSR.Vodní toky a nádrže. ACADEMIA Praha 1984.

Zpravodaj MŽP ČR.

Mapové podklady

ACTA HYGIENICA, EPIDEMIOLOGICA ET MICOBIOLOGICA 9/1999

Mapové podklady

Č Á S T G

VŠEOBECNĚ SROZUMITELNÉ SHRNUTÍ NETECHNICKÉHO CHARAKTERU

Oznamovatel:

Zemědělská výroba Strolený s.r.o.

Kvášňovice čp. 31, 341 01 Horažďovice

IČ 263 40 577

Název záměru: Dostavba Farmy Kvášňovice.

Charakter a kapacita záměru:

Farmu chovu skotu Kvášňovice v obci Kvášňovice, provozuje společnost Zemědělská výroba Strolený s.r.o., se sídlem Kvášňovice 31, PSČ 341 01, IČ 263 40 577. Na farmě je provozována stáj pro chov 145 dojnic, s krytými stáními pro odchov 50 ks telat v mléčné výživě. Areál se nachází jižně od občanské zástavby obce Kvášňovice, okres Klatovy, vpravo od silnice III. tř. Olšany - Nekvasovy. Provozovatel se rozhodl rozšířit a modernizovat chov skotu rekonstrukcí stáje dojnic SO 01 přístavbou haly pro chov 140 ks dojnic, s úpravou stávajících prostor pro 108 ks jalovic a ponecháním zastřešeného stání pro 50 ks telat v MV. Dále hodlá vystavět nový silážní a senážní žlab jámy SO 02 s kapacitou 3 x 1 350 m3 a uzavřenou skladovací jímku na kejdu SO 03 o kapacitě 4 000 m3.

Záměr bude realizován ve stávajícím zemědělském areálu a na navazujících pozemcích investora, jihozápadně od obce Kvášňovice.

Umístění záměru:

Kraj:	Plzeňský

Okres :	Klatovy

Obec:	Kvášňovice ZÚJ 541 931

Katastrální území :	Kvášňovice ÚTJ 678 228

S h r n u t í:

Ve stávajícím zemědělském areálu Kvášňovice, provozovatele Zemědělská výroba Strolený s.r.o., je navržena přístavba ke stávající stáji dojnic, čímž bude změněn současný stav 145 ks dojnic a 50 ks telat, na stav 140 ks dojnic, 108 ks jalovic a 50 ks telat v MV. Ustájení dojnic je a nadále bude volné, boxové, bezstelivové s přirozeným intenzivním větráním. Ve vazbě na tyto stájové objekty pak bude vybudován, silážní a senážní žlab, skladovací nádrž na kejdu, odpadní vody a silážní šťávy a výdejní plocha s jímkou a kontrolní jímka těsnosti nádrže. Kapacita skladovací nádrže byla navržena tak, aby vyhovovala požadavkům uvedeným v tabulce B přílohy č. 3 k vyhlášce č. 274/1998 Sb., ve znění vyhlášky č. 399/2004 Sb.

Členění stavby:

SO 01 – přístavba stáje pro 2 x 70 ks dojnic tj. 168 DJ

úprava stávající stáje pro 108 ks jalovic tj. 67 DJ

zastřešené stání pro 50 ks telat v MV tj. 7,5 DJ

SO 02 – silážní žlab „Prefa A“ tříkomorový, pro 2 700 m3 siláže a 1 350 m3 senáže

SO 03 – jímka na skladování kejdy o kapacitě 4 000 m3

SO 04 – výdejní plocha s jímkou

SO 05 – výdejní a kontrolní jímka

SO 06 – venkovní kanalizace

SO 07 – venkovní vodovod stávající

SO 08 – přívod el. energie NN kabelový, stávající

SO 09 – komunikace a zpevněné plochy

SO 010 – oplocení

SO 011 – sadové úpravy.

S0 01 Stáj pro chov dojnic

Stávající objekt stáje K 174 o rozměrech 74,10 x 27,15 m s projektovanou kapacitou 145 ks dojnic (PŽH 600 kg) 174 DJ a se zastřešeným stáním pro 50 ks telat v MV, je v současné době řešena jako volná bezstelivová, se třemi řadami lehacích boxových loží s krmným průjezdným stolem, procházejícím podél západní strany stáje. Stáj je hrazením rozdělitelná na šest produkčních skupin, se dvěmi příčnými průchozími chodbami, které budou nadále sloužit přístupu dojnic k dojícím robotům. Z jedné strany krmného stolu je v současné době situováno krmiště, po přístavbě bude krmiště přistavěné haly i z druhé strany stolu. Způsob ustájení je navržen jako volný, bezstelivový s boxovými loži. V přístavbě budou stejně jako ve stávající stáji, tři řady lehacích boxů a hnojná chodba.

Stáj s přístavbou o rozměrech 74,10 x 40,47 m pro 140 ks dojnic, 108 ks jalovic a 50 ks telat, bude i nadále jednoduchá obdélníková stavba s konstrukcí z dřevěných lepených trojkloubových rámů, se 2 řadami vnitřních sloupů. Štítové stěny jsou obloženy dřevem, v průjezdných otvorech budou osazena roletová vrata z protiprůvanové síťoviny. Podélné stěny budou kryty stahovací ventilační plachtou s možností intenzity regulace větrání: Podezdívka bude protažena o 0,5 m nad úroveň podlahy. Sedlová střecha bude kryta vláknocementovou vlnovkou, doplněnou prosvětlovacími deskami, jejichž počet bude na více exponované sluneční straně redukován. Prostor dojících robotů bude obezděn, zastropen PUR panely a pod prostorem bude zřízena jímka.

Zakládání krmiva bude prováděno krmným vozem, ve kterém budou poměrně přesně odměřené jednotlivé složky krmné dávky promíchány a průjezdem vozu po krmném stole budou zakládány zvířatům ke zkrmení k požlabnici a krmné zábraně.

Pro vyhrnování kejdy z kejdových a krmných chodeb do sběrného kanálu, budou instalovány oběžné shrnovací lopaty. Kanálem bude kejda gravitačně svedena do jímky u výdejní plochy SO 04, ze které bude čerpána do skladovací nádrže SO 03.

Dojnice budou napájeny patentovanými napájecími žlaby, které nevyžadují vyhřívání, přestože prostory stáje nebudou zatepleny. Žlaby budou umístěnými v průchodech mezi řadami lehacích boxů. Dojení ustájených dojnic bude po rekonstrukci samoobslužné, řízené a kontrolované počítačem, prostřednictvím dojících robotů Lely Astronaut A3, které budou umístěny v samostatném, vytápěném prostoru uprostřed přistavěné haly. Nadojené mléko bude průběžně přečerpáváno do chladících nádrží.

Všechny podlahy budou betonové dřevem hlazené, v místě pohybu ustájených zvířat s podélným rýhováním. Pásy pro ukládání krmiva na krmném stole budou kryty kyselinovzdornou dlažbou.

U východní podélné stěny stáje budou i nadále stávající stání – 7 kotců pro 50 ks telat, mléčnice a šatny se sociálním zázemím pro 2 pracovníky obsluhy.

Odpadní vody z provozu dojících robotů, mléčnice a oplachů podlah a stěn, budou svedeny gravitační kanalizací do čerpací jímky SO 04, ze které budou přečerpávány do skladovací nádrže SO 03. Splaškové vody ze sociálního zázemí budou i nadále shromažďovány ve stávající typové plastové jímce o objemu 12 m3, ze které budou dle potřeby převáženy na ČOV.

SO 02 Silážní žlab

Kapacita 2 x 1 350 m3 siláže a 1 350 m3 senáže

Proti jižnímu štítu rekonstruované stáje bude vybudován tříkomorový nadzemní silážní žlab typu „A“ o rozměrech 27 x 45 m a kapacitě 4 050 m3. Žlab bude smontován z typizovaných železobetonových prvků Prefa, na upravené vodonepropustné podloží, zajištěnému proti pronikání silážních šťáv do podzemních vod. Prosakující výluhy a silážní šťávy budou odvodňovacím systémem svedeny do jímky SO 04 a dále přečerpány do skladovací jímky na kejdu SO 03.

SO 03 Skladovací jímka na kejdu

Kapacita jímky 4 000 m3

Kejda, oplachové vody z dojících robotů a mléčnice a silážní šťávy včetně kontaminovaných vod z výdejní plochy v množství cca 6 750 m3 . r -1 , budou do doby možné aplikace na pozemky žadatele, skladovány v zemní uzavřené foliové jímce – bak vaky Alligator o užitném objemu 4 000 m3. Jímka bude opatřena kontrolním systémem úniku závadných látek zaústěným do kontrolní šachty SO 05. Rozměry jímky jsou navrženy 29,20 x 49,76 m a hloubce 3,95 m. Kolem jímky bude proveden sypaný val jako nadzemní část jímky. Jímka je uzavřený vak vyrobený ze speciální folie firmou Alligator Holandsko. Úroveň hladiny v jímce bude signalizována zařízením, které bezpečně zajistí včasnou informaci o stavu hladiny a využitím kapacity jímky.

SO 04 Výdejní plocha s jímkou

Součástí skladování a manipulace s kejdou a odpadními vodami, bude nově vybudovaná výdejní plocha a sběrná jímka, která bude sloužit ke shromažďování a bezpečnému výdeji kejdy a odpadních vod k aplikaci na pozemky.

Výdejní plocha a jímka bude železobetonové konstrukce, před jejich betonáží bude proveden výkop stavební jámy. Následovat bude provedení podkladních vrstev, které tvoří štěrkopískový podsyp, detekční fólie s geotextilií a štěrkopískový násyp. Následně bude provedena armovaná základová deska, do které se v místě obvodové stěny vloží zdvojená těsnící vložka. Jímka bude vybetonována z vodonepropustného betonu.

SO 05 Výdejní a kontrolní jímka

Kapacita 84 m3

Pod západní stranou valu bude vybudována kruhová železobetonová jímka, do které budou kanalizačním systémem svedeny případné průsaky z netěsností nebo jiných úniků kejdy, odpadních vod a silážních šťáv, které jsou nebezpečnými látkami pro spodní vody. Proto bude jímka stejně jako jiné, postavena na armované základové desce, do které se v místě obvodové stěny vloží zdvojená těsnící vložka. Jímka bude vybetonována z vodonepropustného betonu a z vnitřní strany opatřena epoxidovým nátěrem. Výskyt závadných látek v jímce je pro provozovatele signálem o netěsnosti skladové jímky.

SO 06 Venkovní kanalizace

Kejda a odpadní vody budou svedeny pomocí kanalizačního systému převážně z kanalizačního potrubí PVC PN 10, DN 200.

SO 07 Venkovní vodovod – vodovodní přípojky

Do stávající stáje je vodovodní podpovrchovou přípojkou provedenou z tlakového plastového potrubí,.zavedena voda z vlastního stávajícího zdroje, studny s vodárnou, umístěnou v jihozápadní části areálu Farmy Kvášňovice. Vydatnost zdroje svou kapacitou pokryje navýšení spotřeby po přístavbě, způsobeného navýšením počtu chovaných zvířat. Roční spotřeba vody po dostavbě bude 8 720 m3, tedy vyšší maximálně o 3 220 m3 tj. o 0,10 l . s -1.

SO 08 Kabelový přívod el. energie NN

Pro přívod el. energie od trafostanice do stáje slouží přípojka elektrické energie NN z centrální trafostanice, obce, která je ve vlastnictví E-ON Energie a.s. Přípojka je provedena kabelem uloženým do země a ukončenými v rozvaděči v objektu. Z rozvaděče bude el. energoe rozvedena na osvětlení, k dojícím robotům a čerpadlům a míchadlům kejdy Dimenze kabelu, jistících a spojovacích prvků vyhovují energetické náročnosti objektu po rekonstrukci. Celkový instalovaný příkon je shodný s navýšením, tedy cca 50 kW se soudobostí 0,8.

SO 09 Komunikace a zpevněné plochy

Po dokončení přestavby budou upraveny stávající vjezdy do stáje, a nově zřízeny příjezdové komunikace a zpevněné plochy ke skladovací jímce a silážnímu žlabu. Povrch komunikací a zpevněných ploch bude proveden balenou živicí. Odvodnění těchto komunikací a ploch bude spolu se srážkovou vodou z okapů, provedeno do terénu.

SO 10 Oplocení

Území areálu farmy bude vymezeno oplocením drátěným pletivem na ocelových sloupcích. Vstup do areálu bude i nadále z východní strany ze silnice II. tř. Olšany – Nekvasovy.

SO 11 Sadové úpravy

Po ukončení přestavby budou volné plochy po obvodu areálu a proluky mezi objekty doplněny vysazenou vzrostlou i nízkou zelení, plochy budou osety trávou.

Zatížení zemědělské půdy živočišnou výrobou je standardní – spíše nízké ( 0,84 DJ / ha ZP) a nehrozí, že by zemědělská půda byla přehnojována statkovými hnojivy.

Ke kolaudaci stavby bude předložen aktualizovaný plán organického hnojení, plán zavedení zásad správné zemědělské praxe a havarijní plán.

Nejvýznamnější vlivy na území budou mít pachové látky a emitovaný amoniak ze stájí. Celková produkce amoniaku z nových stájí a upravených stávajících stájí bude 6 425,5 kg NH3 . rok-1 (bez uvažování vlivu snižujících technologií). Tyto škodliviny (hlavně pachové látky) limitují rozsah ochranného pásma. Nebude významně narušen krajinný ráz. Stavbou nebude významně dotčena fauna ani flóra. V rámci stavby bude realizováno doplnění ozelenění celého zemědělského areálu podle projektu ozelenění, který bude součástí projektu stavby. Ochranná pásma povrchových vodních zdrojů, podzemních a nadzemních vedení zůstávají nedotčena. Plocha staveniště nebyla v minulosti meliorována a nezasahuje sem meliorační účinek žádné stavby. Stavbou nebude dotčen žádný z prvků ochrany přírody, poddolovaná území ani zdroje nerostných surovin.

V zájmovém území stavby se nenacházejí žádné kulturní a historické objekty.

Stavbu “Dostavba farmy Kvášňovice“ v posouzeném rozsahu je možno doporučit k realizaci bez významnějších rizik pro životní prostředí.

H. Přílohy

Stanovisko MÚ Horažďovice – soulad s ÚP

I. ÚDAJE O ZPRACOVATELI DOKUMENTACE

Dokumentaci zpracoval:

Oznámení zpracoval:

Ing. Josef Vorel

Černohorská 611

383 01 Prachatice

IČO 472 11 041

Tel. 388 318 340, 603 263 437

Osvědčení odborné způsobilosti MŽP ČR č.j.: 5974/957/OPV/93 ze dne 14.6.1994

Prodloužení osvědčení MŽP ČR č.j.: 20887/ENV/06 ze dne 7.4.2006

V Prachaticích dne 27.11 2008

Přílohová část:

Ing. Josef Vorel

posuzování vlivů na životní prostředí – EIA, odborné posudky ovzduší, chemické látky

383 01 Prachatice, Černohorská 611

Tel, fax: 388318340 Mobil: +420603263437 e.mail: vorel.josef@cbox.cz

Návrh ochranného pásma

Farma Kvášňovice

Zřizovatel: Zemědělská výroba Strolený s.r.o., Kvášňovice 31,

341 01 Horažďovice

V Prachaticích listopad 2008

Technická zpráva k návrhu ochranného pásma.

Jižně od zástavby obce Kvášňovice je provozována stáj dojnic, provozovatel Zemědělská výroba Strolený s.r.o., Kvášňovice 31, 341 01 Horažďovice.

Záměrem provozovatele je rekonstrukce a přístavba stávající stáje dojnic s uplatněním bezstelivové technologie, s volným ustájením v individuálních boxech a krmením na krmném stole.

Pro rekonstrukci stávající stáje dojnic je zpracován návrh ochranného pásma. Tento postup je v souladu s § 83 zákona číslo 183/2006 Sb., protože lze oprávněně předpokládat, že plánovaná stavba bude svými negativními vlivy překračovat v určitém území limitní hodnoty stanovené právními předpisy.

Návrh ochranného pásma (OP) se provádí podle metodiky zveřejněné v ACTA HYGIENICA A EPIDEMIOLOGICA (AHEM) č. 8/ 1999. Tato metodika je založena na hodnocení vlivů nejdůležitějších faktorů na dosah emisí do okolí chovu zvířat a umožňuje navrhnout rozměry a tvar ochranného pásma kolem chovu zvířat.

Uvedená metodika dovede výpočtově postihnou cca 95 % stavů a zohledňuje vlivy technologie chovu, terénních překážek, zeleně, výškového uspořádání a četnosti a směru větru. Dále umožňuje i zohlednit použité technologie odvětrání stáje, úroveň zoohygieny, případně použití přípravků omezujících uvolňování amoniaku a páchnoucích látek do ovzduší stáje a tak i do životního prostředí. V této souvislosti je nutno připomenout, že hlavní škodlivinou ovlivňující rozsah ochranného pásma není amoniak, který je lehčí než vzduch a ze stáje odchází vzhůru a nezatěžuje významně životní prostředí v okolí stáje. Daleko významnější je vliv pachových látek. Produkce pachových látek je ovlivňována řadou činitelů, kdy zápach ze stáje tvoří směs několika tisíc sloučenin, většinou na bázi dusíku síry a kyslíku. Pachové látky v ovzduší jsou významné, pokud jsou lidským čichem registrovatelné tj. když překročí čichový práh. Tato skutečnost by neměla při odpovídající technologické kázni překročit 5 % z celkového počtu hodin v roce. Pro posouzení pachových látek se proto používá, jak je v úvodu uvedeno, metoda (zatím nejvíce objektivní zhodnocení) zpracovaná Ing. Klepalem a zveřejněná v AHEM č. 8/1999, „Postup pro posuzování ochranného pásma chovů zvířat z hlediska ochrany zdravých životních podmínek“. Tato metoda není metodou závaznou.

MŽP ČR vydalo 28.6. 2006 samostatnou pachovou vyhlášku č.362/2006 Sb. a vyhlášku č.363/2006 Sb., která mění Vyhlášku 356/2002 Sb., obě vyhlášky vstoupily v platnost k 1.8.2006. Vyhláška č.363/2006 Sb. ruší ve vyhl. č. 356/2002 Sb. problematiku pachových látek. V pachové vyhlášce č.362/2006 Sb. nejsou chovy skotu zařazeny mezi stacionární zdroje, u kterých se stanovují koncentrace pachových látek a podle vyhlášky č. 362/2006 Sb. není povinnost pachové látky z objektů živočišné výroby měřit.

Dalším faktorem, který je při návrhu ochranného pásma třeba zohlednit je hluk . Pokud je součástí technologie i hlučné zařízení, je nutno na podkladě hlukových výpočtů stanovit hranici, kde bude dosaženo hygienických limitů a tuto zohlednit při návrhu hranice ochranného pásma. Stejné platí i pro další možné vlivy jako je elektromagnetické záření, radioaktivní záření a další.

Při navrhování ochranného pásma je třeba brát v úvahu i územně plánovací podklady. Zejména je třeba rozlišovat zda je provozovna (zdroj možného ovlivňování životního prostředí) umístěna ve výrobní zóně nebo obytné zóně nebo na tuto navazuje.

Návrh ochranného pásma musí vycházet z aktuálních zjištění a aktuálních podkladů např. větrná růžice zpracované ČHMÚ pro posuzovanou lokalitu.

Hranice ochranného pásma pak vymezuje území se zhoršeným životním prostředím. Uvnitř ochranného pásma je možné provozovat veškeré činnosti, které nebudou negativními vlivy z objektu, který vyvolat zřízení ochranného pásma negativně ovlivněny. Např. uvnitř OP chovů hospodářských zvířat je možné bez omezení provozovat zemědělskou výrobu tj. . provozovat jiné zemědělské objekty nebo obhospodařovat pozemky.

Uvnitř ochranného pásma není možné budovat a provozovat objekty vyžadující ochranu jako jsou objekty pro trvalé bydlení, rekreaci, školské, tělovýchovné, zdravotnické, potravinářské a jiné. Tato podmínka pak bude uvedena i ve správním rozhodnutí, jímž je rozsah ochranného pásma určen. Dle stavebního zákona je orgánem příslušným k vydání takového rozhodnutí místně příslušný stavební úřad.

Zadání návrhu :

a)	Místo umístění :

Farma Kvášňovice

Provozovatel : Zemědělská výroba Strolený s.r.o., Kvášňovice 31,

341 01 Horažďovice

b)	Počet a druh chovaných zvířat:

140 ks produkčních dojnic PŽH 600 kg,	tj. 168 DJ

37 ks krávy nasucho VBJ PŽH 600 kg	tj. 44,4 DJ

108 ks jalovic PŽH 310 kg	tj. 67 DJ

- se zastřešeným stáním pro 50 ks telat v MV tj. 7,5 DJ

286,9 DJ

c)	Technologie chovu:

Stáj dojnice, jalovice - volné boxové bezstelivové ustájení

Odchov telat – ustájení stelivové v boudách

d)	Způsob větrání stáje:

Všechny stáje s přirozeným větráním - ve střeše větrací vzdušníky a otvory v bočních stěnách stájí.

Izolační zeleň:

V současné době není funkční vzrostlá izolační zeleň v okolí stáje, předpokládá se výsadba izolační zeleně o středí a vysoké vzrůstnosti.

Clonící objekty:

Mezi stájemi a objektem hygienické ochrany je významný clonící objekt.

Protihluková opatření:

Zdroji hluku bude hluk technologických zařízení. Dále to bude hluk působený obslužnou dopravou a vlastními chovanými zvířaty. Tento hluk dosahuje hodnot cca 50 až 60 dB a pro návrh ochranného pásma není podstatný.

Ostatní opatření:

Investor neuvažuje v posuzovaném objektu používat přísady do krmiva (EKOSTIM, AROMEX a pod) omezující uvolňování amoniaku a páchnoucích látek do ovzduší. Používání těchto přípravků by umožnilo významně snížit rozsah ochranného pásma.

Stanovení korekcí pro výpočet.

Emisní konstanta pro kategorii zvířat (C) :

(článek h) směrnice)

Dojnice (D)……………… …………….0,005 na kus o ŽH 500 kg

Jalovice (J)………………………………0,005 na kus o ŽH 310 kg

Výkrm skotu (VS)……………………….0,005 na kus o ŽH 500 kg

Telata v MV (Tm) ………………………0,003 na kus o ŽH 100 kg

Telata v RV (Tr) ………………………. .0,005 na kus o ŽH 500 kg

Dochov selat (DS)……………………….0,0033 na kus o ŽH 70 kg

Porodna prasnic (PP)…………………….0,006 na kus o ŽH 200 kg

Prasnice jalové a březí (PJB)…………….0,006 na kus o ŽH 150kg

Výkrm prasat (VP) .….............................0,0033 na kus o ŽH 70 kg.

Korekce na technologii chovu (TECH) :

(článek j) směrnice)

ustájení stelivové, denní odvoz mrvy mimo SŽV……………-10

ustájení stelivové, hnojiště……………………..…………… 0

ustájení na hluboké podestýlce……..………………….………0

ustájení bezstelivové, kejda, vyhovující zoohygiena……….. +10

ustájení bezstelivové, kejda, jímky 3 4 měsíce………………. 0

ustájení bezstelivové, kejda, jímky 4 – 5 a více měsíců….…..-10

ustájení bezstelivové, kejda, nevyhovující zoohygiena….…..+15

Je zvolena - korekce -10 %

c)	Korekce na převýšení (PŘEV) - účinné převýšení:

Převýšení je dáno jednak umístěním objektu výškově vůči OHO - stavební výška a převýšení dosahem vzdušného proudu.

Převýšení stavební výškou k OHO .

Stáj je umístěna nad úrovní OHO

Korekce ……………………………………..…………….……..-10%

Převýšení dosahem vzdušného proudu:

Pro přirozené větrání otvory v podélných stěnách a větracími hlavicemi ve střeše stájí použitelná korekce - 10 %.

Celková korekce na převýšení ………………………………..-20 %

Korekce na zeleň (ZEL) :

V posuzovaném území je funkční vzrostlá zeleň zejména při východní a jižní hranici farmy.

Podle metodiky AHEM je použitelná korekce:

- 5 % pro navrhovanou zeleň

- 10% pro vzrostlou zeleň - funkční.

Použitá korekce na zeleň ....…….............................………..…... -5%

Korekce na směr a četnost větru (VÍTR) :

Tato korekce je stanovena na základě větrné růžice zpracované pro posuzovanou lokalitu ČHMÚ Praha. Korekce pro jednotlivé směry větru jsou pak ve výpočtové tabulce.

Korekce ostatní (OST) :

Mezi ostatní zdůvodněné korekce lze zařadit korekci na clonící objekt (bariérový objekt).

Navržená korekce na clonící objekty …………….….……………….…… 0%

Další zdůvodněnou korekcí je korekce na použití přípravků omezujících uvolňování amoniaku a páchnoucích látek. Tuto korekci považuji za objektivní v rozsahu do -30 %. Pro náš případ není použita, neboť investor s použitím těchto přípravků neuvažuje – použitá korekce …………………………0 %.

Korekce ostatní - použijeme pro stáj dojnic………....…..………… 0 %

Výpočtové tabulky:

Výpočtový list je v příloze tohoto návrhu OP včetně větrné růžice a výpočtu korekce na vítr. V odůvodněných případech - více stájových objektů je součástí i výpočet provedený pro krajní objekty případně i hlukové výpočty.

Použité zkratky a značky:

OP – ochranné pásmo pro celou kapacitu ____286,95 DJ________

ES - emisní střed

OHO – objekt hygienické ochrany k němuž je výpočet vztažen - čp.75 Kvášňovice – osamoceně situovaný domek mimo zástavbu obce

Závěr:

Z výpočtového listu návrhu ochranného pásma pro „Farmu Kvášňovice“ je zřejmé, že rozsah ochranného pásma nezasahuje do území chráněné zástavby obce Kvášňovice.

Ing. Josef Vorel

VÝPOČTOVÝ LIST K NÁVRHU OCHRANNÉHO PÁSMA

Farma Kvášňovice	SUMA
CHZ	OHO 1
OCHZ	1	1	1	1
KAT	D	D	J	T
STAV	140	37	108	50
O ŽH	600	600	310	110
C ŽH	84000	22200	33480	5500
T	168	44,4	66,96	11
Cn	0,005	0,005	0,005	0,005
En	0,84	0,222	0,3348	0,055	1,4518
TECH	-10	-10	-10	-10
PŘEV	-20	-20	-20	-20
ZEL	-5	-5	-5	-5
VÍTR	0	0	0	0
OST	0	0	0	0
CELK	-35	-35	-35	-35
Ekn	0,546	0,1443	0,2176	0,0358	0,9437
Ln	106	106	106	106
Ekn*Ln	57,876	15,296	23,068	3,7895	96,24
Les	101,98
n	30	30	30	30
Ekn*n	16,38	4,329	6,5286	1,0725	27,238
es	28,863
+/-

Kvášňovice - větrná růžice
Směr	S	SV	V	JV	J	JZ	Z	SZ	calm
Četnost	9,49	13,11	8,19	11,09	10,81	12,69	16,81	8,71	9,1
Četnost - upravená	10,62	14,24	9,32	12,22	11,94	13,82	17,94	9,84

Kvášňovice- korekce na vítr
Ekn = 0,94
Vítr od	S	SV	V	JV	J	JZ	Z	SZ
%	10,62	14,24	9,32	12,22	11,94	13,82	17,94	9,84
VL kor.	-35	-35	-35	-35	-35	-35	-35	-35
Korekce vítr	-15	14	-25	-2	-6	10	30	-21
Celková korekce	-50	-21	-60	-37	-41	-25	-5	-56
Ekn	0,47	0,74	0,37	0,59	0,73	0,55	0,89	0,41
Vypočtené OP	78	105	71	92	104	88	117	75