O Z N Á M E N Í
podle § 6 zákona  č.100/2001 Sb. o posuzování vlivů na životní prostředí
záměru stavby

Rekonstrukce stáje 
 pro výkrm prasat Dukovany
okr. Třebíč

      Vypracoval:
Ing.Pavel Marťan, autorizovaná  osoba ze zákona č. 100/2001 Sb., § 19
      osvědčení odborné způsobilosti č.j.4204/680/OPV/93 ze dne 1.6.1993

Obsah:

Titulní list										1
	Obsah											2
Úvod											4

Část A. Údaje o oznamovateli                                                                                5  

Část B. Údaje o záměru                                                                                         	     

Část B. Údaje o záměru                                                                                         	     B.I.	Základní údaje                                                                                                          5
B.II.     Údaje o vstupech                                                                                                    10
B.II.1.  Půda                                                                                                                        10
B.II.2.  Voda                                                                                                                       12
B.II.3.   Ostatní surovinové a energetické zdroje                                                               12   
B.II.4.   Nároky na dopravní a jinou infrastrukturu                                                            12
B.III.    Údaje o výstupech                                                                                                  14
B.III.1. Ovzduší                                                                                                                   14
B.III.2. Odpadní vody                                                                                                          19  
B.III.3. Odpady                                                                                                                    21 
B.III.4. Ostatní                                                                                                                     26
B.III.5. Doplňující údaje                                                                                                      27 

            Část  C. Údaje o stavu životního prostředí v dotčeném území                           
C.1.    Základní charakteristika                                                                                           27
C.2.    Ovzduší                                                                                                                     27
C.3.    Voda                                                                                                                          28
C.4.    Půda                                                                                                                           31
C.5.    Geofaktory                                                                                                                 31
C.6.     Fauna a flora                                                                                                             31
C.7.    Územní systém ekologické stability, krajinný ráz                                                     33
C.8.     Zhodnocení kvality životního prostředí                                                                    35
C.8.1.  Krajina                                                                                                                       35        
C.8.2.  Charakter obce, venkova                                                                                           36
C.8.3.  Chráněné oblasti a přírodní rezervace                                                                       37
C.8.4.  Oblasti surovinových zdrojů                                                                                     37   
C.8.5.  Ochranná pásma                                                                                                        37  
C.8.6.  Architektonické památky a archeologická naleziště                                                 39
C.8.7.  Jiné charakteristiky životního prostředí                                                                    40   
C.8.8.  Situování stavby ve vztahu k územně plánovací dokumentaci                                 40

Část D. Komplexní charakteristika a hodnocení vlivů záměru na obyvatelstvo a životní prostředí
D.I.	Charakteristika předpokládaných vlivů záměru na obyvatelstvo a životní prostředí a hodnocení jejich velikosti a významnosti                                                               
D.I.1.   Vlivy na obyvatelstvo                                                                                              41
D.I.2.   Vlivy na ovzduší a klima                                                                                         43
D.I.3.   Vlivy hluku a záření                                                                                                 44
D.I.4.   Vlivy na vodu                                                                                                           44
D.I.5.   Vlivy na půdu                                                                                                           45
D.I.6.   Vlivy na horninové prostředí  a  nerostné zdroje                                                     45
D.I.7.   Vlivy na faunu, floru a ekosystémy                                                                         46
D.I.8.   Vlivy na krajinu                                                                                                       47
D.I.9.   Vlivy na hmotný majetek a kulturní památky                                                         47
D.I.10. Vlivy na infrastrukturu a funkční využití území                                                     47                                                                                             
D.II. 	Komplexní charakteristika  vlivů záměru na  životní prostředí z hlediska jejich velikosti a významnosti                                                       		                        48
D.III.   Charakteristika environmentálních rizik při možných haváriích a nestandardních stavech 	                                                                                                                  50
D.IV.	Charakteristika opatření k prevenci, vyloučení, snížení, případně kompenzaci  nepříznivých vlivů na životní prostředí                                                                  51
D.V.    Charakteristika použitých metod a výchozích předpokladů při hodnocení vlivů  54 D.VI.   Charakteristika nedostatků ve znalostech a neurčitostí, které se vyskytly 
            při zpracování dokumentace                                                                                  54                    

             Část E. Porovnání variant řešení záměru                                                          55

            Část F. Doplňující údaje  
                                           
            Část G. Všeobecné shrnutí netechnického charakteru                                    55

            Část H. Přílohy                                                                                                        

1.	 Vyjádření stavebního úřadu 

Úvod

Oznámení podle § 6 zákona  č. 100/2001 Sb. o záměru stavby „Rekonstrukce stáje pro výkrm prasat Dukovany, okr. Třebíč “  se zabývá popisem a hodnocením vlivů spojených s realizací a provozem tohoto záměru na životní prostředí. Oznámení je zpracováno podle zákona  č. 100/2001 Sb. o posuzování vlivů na životní prostředí (dále jen zákon). Posuzovaná stavba je podle § 4 tohoto zákona předmětem posuzování vzhledem ke skutečnosti, že svojí kapacitou naplňuje limitní hodnotu danou přílohou č. 1, kat. II., 1.5. Chov hospodářských zvířat s kapacitou od 50 do 180 dobytčích jednotek. 
Podle § 7  svojí kapacitou, 1 500 ks prasat – 180 dobytčích jednotek, stavba podléhá zjišťovacímu řízení. Oznámení záměru a zjišťovací řízení  je v tomto případě v působnosti Krajského  úřadu, kraj Vysočina Jihlava,  který je příslušným orgánem dle § 6 a přílohy č.1 zákona.
Cílem oznámení je popsat a vyhodnotit veškeré kladné a záporné vlivy způsobené realizací stavby a jejím užíváním na jednotlivé složky životního prostředí a to jak v  nejbližším, bezprostředně dotčeném okolí, tak i v širším území, které je stavbou zprostředkovaně ovlivněné. Podklady, které autor pro zpracování této dokumentace použil, byly poskytnuty investorem a  zpracovatelem dokumentace ke stavebnímu řízení Ing. Jiřím Havelkou. Jednalo se zejména o podklady  stavebně technického a technologického  řešení objektů připravovaných k výstavbě a vazby na okolní infrastrukturu (PHO).  Konkrétní informace o předpokládané a s investičním záměrem související zemědělské výrobě společnosti, informace o procesním  a logistickém zabezpečení záměru v průběhu celého výrobního cyklu a jednotlivých souvisejících operacích, likvidace odpadů, hnojařský plán, včetně ekologických aspektů výroby byly získány jednáním  s panem Ing. Vítězslavem Škodou, soukromým zemědělcem.
Ke zpracování dokumentace byly dále použity informace získané na Obecním úřadě Dukovany, pan starosta Vítězslav Jonáš, referátech životního prostředí a regionálního rozvoje Okresního úřadu Třebíč  a na Stavebním úřadu v Hrotovicích. Zpracovatel získal v průběhu zpracování další informace na základě vlastních průzkumů a průzkumů spolupracovníků na dokumentaci, v areálu stávajícího střediska, na staveništi  a okolí uvažovaného staveniště.
Z hlediska lokalizace stavby je posuzována pouze jedna varianta, která je dána stávajícím střediskem, objektem k rekonstrukci, technickým vybavením a návazností některých objektů, komunikací a inženýrských sítí a v neposlední řadě i  pásmem hygienické ochrany objektů střediska (PHO)  s plánovanou   zátěží   k obci Dukovany. Alternativní řešení záměru spočívající v návrhu různých kapacit, technologií chovu, lokalit řešil zástupce dodavatele technologie a projektanta stavby s investorem včetně následných konzultací se zpracovatelem této dokumentace i ve vztahu opatřeních ke kompenzaci a eliminací vlivů stavby na životní prostředí. Detailně je rozpracována varianta stavby daná realitou staveniště, pásmem ochrany, vlastnickými vztahy k  objektům, proto jsem  se podrobně nezabýval možností s porovnávacími variantami nebo dalšího využití stávajícího kapacitního a technologického využití objektů  střediska, které bylo od zrušení odchovu mladého skotu bylo využíváno k různým činnostem,  resp. lokalizace na jiných střediscích (investor nemá k dispozici). Podstatnou záležitostí je i finanční náročnost akce. 
Oznámení  je zpracováno  na základě smlouvy mezi panem Ing. Vítězslavem Škodou, soukromě hospodařícím zemědělcem,  investorem a uživatelem stavby a Ing. Pavlem Marťanem, autorizovaná osoba podle zák. č. 100/2001 Sb. (dříve oprávněná osoba ze zák. ČR 244/1992 Sb.), zpracovatelem oznámení, Environment Project, Strmá 1046, 686 05 Uherské Hradiště. 

Část A. Údaje o oznamovateli

A.1.  Obchodní firma : Ing. Vítězslav Škoda
A.2.  IČO                   :  44062222
         DIČ                   :  330 – 630722778
A.3.  Sídlo                  :  675 55 Hrotovice 423
         okres                 :   Třebíč
A.4.  Oprávněný zástupce :
                                   Ing. Vítězslav Škoda, soukromý zemědělec, tel. 0618 860341                                          
                                                                                                                        0602 733134

Část B. Údaje o záměru

B.I. Základní údaje

B.I.1.  Název záměru :
              
Rekonstrukce  stáje pro výkrm prasat Dukovany, okr.Třebíč

B.I.2.  Kapacita (rozsah) záměru :
           Stáj pro prasata          -  1 500  míst, 180 DJ
              Původní stáj-OMD, výkrm 1000 ks/2 - 500 býků, 365 DJ
                              
B.I.3.  Umístění záměru  :
  kraj                      :  Vysočina Jihlava
  místo stavby        :  Dukovany, okres Třebíč
  katastrální území :  Dukovany, kód ČSÚ 633810, kód NUTS 4 CZ0614 Třebíč 

B.I.4.  Charakter záměru (stavby):  
                                        přestavba, rekonstrukce části objektu původní odchovny mladého dobytka – výkrm býků 1 000 ks. 
           kumulace vlivů :  při stanovení hygienické ochrany objektů, viz návrh ochranného pásma a celkové emise amoniaku je zpracován pro maximální počet chovu prasat s uzavřeným obratem stáda, který však svou finanční náročností nebude schopen investor v nejbližších 5 a více letech realizovat

B.I.5.   Zdůvodnění potřeby záměru :

•	vyhovující konstrukční systém stávajícího objektu pro realizaci moderního způsobu ustájení prasat 
•	ochranná pásma objektů ŽV k obytné zástavbě  sídel
•	v areálu je vybudován rozvod vody a elektřiny, močůvková a splašková kanalizace do jímky a vozovky včetně zpevněných ploch

Z hlediska lokalizace stavby je posuzována pouze jedna varianta, která je dána stávajícím střediskem, objekty k rekonstrukci, technickým vybavením a návazností některých objektů, komunikací a inženýrských sítí a v neposlední řadě i  pásmem hygienické ochrany objektů střediska (PHO)  s plánovanou   zátěží  střediska k obci Dukovany. 
Alternativní řešení záměru spočívající v návrhu různých kapacit, technologií chovu, lokalit řešil zástupce dodavatele a projektanta stavby s investorem včetně následných konzultací se zpracovatelem této dokumentace i ve vztahu opatřeních ke kompenzaci a eliminací vlivů stavby na životní prostředí. Detailně je rozpracována varianta stavby daná realitou staveniště, prázdných stájí pro chov skotu, pásmem ochrany, vlastnickými vztahy k objektům, proto jsem  se nezabýval možností dalšího využití stávajícího kapacitního a technologického využití dalších objektů  střediska, resp. lokalizace na jiných střediscích. 
   
B.I.6.  Popis technického a technologického řešení záměru

Ing. Vítězslav Škoda, soukromě hospodařící zemědělec,  investor a uživatel stavby v programu racionalizace práce a zlepšení ekonomického výsledku v chovu prasat   potřebuje  modernizovat technologie a zajistit nové kapacity  stájí pro výkrm prasat v návaznosti na vlastní produkci selat.  Ing. Vítězslav Škoda podniká v zemědělské výrobě, v živočišné výrobě je zejména zaměřen na chov prasat. Přestavba, rekonstrukce a modernizace stávající nevyužité lokality, původně odchovna mladého hovězího dobytka – výkrm býků 1 000 ks, na výkrmnu 1 500 ks prasat,  zlepší pohodu zvířat,  welfare a technologickým programem splňuje modernizaci a racionalizaci práce v chovu prasat, dodržení zoohygienických podmínek a v neposlední zlepšení ochrany životního prostředí. Výkrm bude ve skupinových kotcích, bez stelivový provoz (kejda) krmení suché variantně může být i mokré s nuceným větrání a při naskladňování v zimních měsících možnost přitápění.  

Zastavovací situace

Staveniště je situováno v nevyužívaných stájích střediska odchovu mladého hovězího dobytka se zázemím pro skladování krmiv a kejdy. Středisko se nachází více než 1 km severovýchodně  od zastavěné části od obce Dukovany. V současné době bude realizována rekonstrukce pro 1 500 ks prasat ve výkrmu.  Jedná se o monoblok původně s dvěma stájovými sekcemi a přípravnou uprostřed. Terén mírně svažitý byl ve středisku upraven do roviny, kde se stáj nachází. Celý areál se oproti obytné zástavbě obce  se nachází v dostatečné vzdálenosti.  Ve  středisku je vybudován rozvod vody a elektřiny, močůvková a splašková kanalizace do jímek  a voda z vozovek včetně nekontaminovaných zpevněných ploch a dešťová kanalizace ze střech svedena dešťovou kanalizací do místní vodoteče. Původní jímky zajišťují dostatečnou 5 měsíční skladovací kapacita na kejdu.
    
Konstrukční a stavební systém

Stavební a konstrukční řešení  vychází ze stávající stáje a bude respektovat zootechnické a veterinární požadavky pro  kategorii chovu  prasat ve výkrmu a Vyhlášku Mze č. 191/2002 o technických požadavcích na stavby pro zemědělství. Jedná se původní  stájový objekt,  jednopodlažní, obdélníkového půdorysu se sedlovou  střech, částečně šikmým  podhledem s větrací štěrbinou. Objekt nebude objemově rozšiřován. 

Nosný systém stájového prostoru tvoří ocelová konstrukce s hliníkovými sendvičovými  panely nebo s vyzdívkou  a  vazníky se šikmými podhledy. Krytinu střešního pláště tvoří  šablony z vlnitého pozinplechu a podhledové stavební desky zateplené minerální plstí. 
Bude rekonstruována technologie ustájení, bezstelivové, odkliz kejdy, suché nebo mokré krmení,  řešeno větrání včetně náhradního elektrického zdroje.
Stavební provedení  respektuje zootechnické a veterinární požadavky pro výkrm prasat -Vyhlášku Mze č. 191/2002 o technických požadavcích na stavby pro zemědělství.. Podlahy a podroštové prostory budou mít zajištěnu vodonepropustnost. 
Součástí stavby bude oprava  stávajících skladovacích jímek na kejdu. 

Výrobní technologie a provoz

Návrh technologie vychází ze stavebního a technického uspořádání stáje a vyhovuje základním požadavkům zoohygieny chovaných zvířat. Rozměry, plochy  kotců  splňují podmínky EU pro welfare zvířat :
                                                                                                                                                plocha lože          
•	výkrm prasat ve skupinovém kotci, bezstel. provoz 85 – 110 kg                     0,7 m2.ks-1               
•	rozměr roštů – šířka roštnice min. 60 mm, šířka mezery max. 20 mm

Ve stáji  budou použity  plastové rošty, které udržují teplo, mají protiskluzový povrch, podroštový prostor bude přes špunty napojen přímo na kanalizaci a umožňuje pravidelné odstraňování kejdy a tím je zajištěna nepřítomnost amoniaku a kysličníku uhličitého ve stáji. Ve  stáji bude nucené větrání. Z deodoračních opatřeních bude  použito enzymatického přípravku pro redukci čpavku v organismu a exkrementech deodorantu Enviro PLUS, který výrazně sníží zápach. Deodorantem Enviro PLUS lze dosáhnout až 50 % snížení emise zápachu. Kejda  bezstelivového provozu   bude svedena a skladována v jímkách 2 x 975 m3, které svojí kapacitou splňují vyhlášku MZe č. 274/1998 Sb. § 4, tj. 5 měsíční produkci kejdy.   Vyvážení  kejdy bude realizováno v souladu s aktualizovaným plánem organického hnojení, které zpracuje investor a zároveň uživatel stavby  a předloží je k posouzení OHS a referátu ŽP Třebíč pro veškerý hnůj, kejdu a močůvku společnosti, resp. budou doloženy smlouvy o odběru kejdy jinými zemědělskými podniky v těsné blízkosti stáje. Aplikace bude řešena formou služby moderní technologickou linkou na aplikaci kejdy s podpovrchovým aplikátorem.
Kejda je vítána i z ekologického hlediska, protože umožní snižování průmyslových hnojiv a jejich lepší vazbu v organicko-minerálním komplexu a tím jejich nižší vyplavování do podzemních vod. Vliv kejdy na dynamiku N v půdě je dokonce větší než účinek průmyslových hnojiv. Dusík kejdy je fyziologicky využitelnější než N průmyslových hnojiv.  Stupeň využitelnosti N rostlinou je u kejdy také vyšší než u hnoje.
Součástí technologického systému je nucené větrání s bočním přisáváním vzduchu a horním odvodem. V současné době existují specielní typové ventilátory pro stájové prostředí s nízkou spotřebou energie a nízkou hlučností (do 55 dB/A/ ve vzdálenosti 7 m od zdroje). 
Skladování krmných směsí bude v zásobníku umístěného v návaznosti na  objekt, resp. přípravnu pro mokré krmení. Plnění zásobníku bude prováděno pneumaticky ze všech druhů silničních přepravníků.

Pohledy na stávající stav

Katastrální mapa střediska 1 : 2 500

Bilance  hlavních potřeb  a  zdrojů produkce :
•	potřeba krmiva za rok                                                                                          2 465  t
•	potřeba  vody  za  rok                                                                                          3 753  m3
•	potřeba elektrické energie za rok                                                                    150 000  kWh
•	produkce splaškových vod  za rok                                                                           88  m3                                                           
•	produkce kejdy,                                                                                                   3 786  m3 
produkce odpadní vody z mytí a desinfekce za rok                                               150  m3                                                                                                  
                                                                                                                            3 936  m3 

Úroveň  navrženého řešení

Navržené  technické řešení  hodnoceného objektu  vychází  z funkčního poslání,   jedná  o rekonstrukci, která je do značné míry podmíněna stávající dispozicí a technickým stavem objektu. Přestavba je prováděna se zaměřením na změnu poslání objektu. Přestavba je prováděna se zaměřením na modernizaci technologie chovu prasat při výrazném zlepšení dobrých technických a technologických parametrů. Po architektonické stránce se jedná o přízemní objekt s klasickou sedlovou  střechu, typickou pro zemědělskou   zástavbu, situovanou ve stávajícím středisku společnosti. 
Je možné konstatovat, že technické a technologické řešení bude odpovídat současným progresivním zvyklostem řešení zemědělských farem a je i z hlediska ekologického bude vyhovující. Navržené řešení garantuje částečné využití stávajícího objektu, účelnou modernizaci včetně garance péče o zvířata špičkovou technologií a aplikací systému welfare, který zabezpečuje kvalitní prostředí a pohodu zvířat z hlediska tepelného a fyziologického pohodlí a předpoklady pro udržení dobrého zdravotního stavu.
Celkové náklady stavby nebyly dosud stanoveny. V současné době je zpracován projekt objektu k územnímu a stavebnímu řízení.

B.I.7. Předpokládané termíny zahájení a dokončení realizace záměru :

Zahájení      :   09/2002
Dokončení   :  03/2003

B.I.8. Území  zasažené předpokládanými  vlivy

Na základě výpočtů pro stanovení pásma ochrany objektů ŽV a komunikačních vazeb navrhované stáje nedojde k negativnímu ovlivnění zápachovými látkami ani u nejbližších obytných objektů obce. Za obec přímo zasaženou předpokládanými vlivy lze v tomto smyslu označit pouze obec Dukovany. Je možné konstatovat, že vlivy stavby na životní prostředí se po rekonstrukci ve srovnání s původním stavem výrazně zlepší. 
V kontextu se skladováním a rozvozem kejdy existují zprostředkované vlivy, dané specifikou zemědělských staveb v rámci požadavků na pozemkové zázemí pro rozvoz vedlejších organických produktů. Potřeba pro aplikaci 60 ha.

B. II.  Údaje o vstupech

B.II.1.  Půda

B.II.1.1. Zábor půdy

Nebude, jedná se o rekonstrukci objektu uvnitř stávajícího střediska živočišné výroby. Hodnocená stavba bude představovat opravu, rekonstrukci a modernizaci stávajícího objektu včetně oprav střechy a vnitřních stavebních úprav pro technologické zařízení včetně venkovních zásobníků na krmivo. 
Dukovany, kód ČSÚ 633810, kód NUTS 4 CZ0614 Třebíč 
Č.parcely: 313, zem. stavba
Průměrná cena pozemků v k.ú. vyhl. MZe č. 380/2001 Sb. : 5,12 Kč/m2 
Obec Dukovany se nachází v přírodní zemědělské oblasti nížinné N4, mírně suché, mírně teplé. Půdy převážně středně hluboké, písčitohlinité až hlinité, hnědé. Zemědělská výrobní oblast – bramborářská střední.
Dočasné zábory pro výstavbu se nepředpokládají. Zařízení staveniště bude realizováno na plochách určených pro výstavbu v rámci střediska, bez nároku na rozšiřování mimo ploch vlastního staveniště. 
Záměr je navrhován mimo dosah pozemků, určených k plnění funkcí lesa.
Posuzovaná lokalita staveniště ani   jeho okolí ovlivněné  provozem plánované stavby se nenachází žádné chráněné území ve smyslu zákona č. 114/92 Sb., O ochraně přírody a krajiny. Záměr nekoliduje se žádným obecně chráněným přírodním prvkem nebo významným krajinným prvkem „ ze zákona“. 

 Chráněná území a ochranná pásma.
V nebližším bezprostředním okolí se nenachází žádné území, chráněné podle zákona č. 114/92 Sb. o ochraně přírody a krajiny. Nejblíže posuzované lokalitě se nachází ve vzdálenosti cca 3 km severně, tedy vzdálenosti více než dostatečné, Přírodní rezervace Mohelnská hadcová step a Přírodní rezervace Dukovanský mlýn. Vlastní objekt výkrmny býků rekonstruovaný na výkrm prasat se nachází v jižní části u hranice oblasti klidu Střední pojihlaví. Posuzovaná stavba nemůže oblast klidu  určenou k ochraně krajinného rázu, svými emisními vlivy v žádném případě ovlivnit.

Ochranná pásma
Podle provedeného šetření na Okresním úřadě v Třebíči, RŽP se stavba nenachází v žádném  ochranném pásmu vodního zdroje. 
Ochranné pásmo střediska pro výkrm býků bylo podle původní územně plánovací dokumentace vyhlášeno – 700 m. Součástí oznámení je výpočet ochranného pásma, které je v souladu se stanoveným pásmem ÚPD – 198, 42m.
Ochranná pásma komunikací, nadzemních či podzemních inženýrských sítí ve správě jiných správců nejsou záměrem rekonstrukce objektu dotčena, rekonstrukce se týká pouze vlastních inženýrských sítí v areálu střediska podle projektu. 

B.II.2. Voda

Spotřeba vody

Objekt je napojen  na  stávající faremní rozvod, zajištění je z vlastní zdroje a vodojemu.
potřeba vody za rok  :   
napájecí                                                                                                                        3 559  m3
mytí a desinfekce za rok                                                                                                  106   m3                           
obsluha  2  x   120 l/den                                                                                                    88   m3 
celková potřeba vody                                                                                                   3 753   m3
K uvedení stavby do provozu bude zajištěna kvalita vody podle ČSN 75 7111, voda pitná, resp. Hygienických požadavků na pitnou vodu podle zák. č. 258/2000 Sb. o ochraně veřejného zdraví, vyhl. č. 376/2000 Sb. a dalších navazujících předpisů. 

B.II.3.  Ostatní surovinové  a  energetické  zdroje

Potřeba elektrické energie                                                                              150 000  kWh/rok 
Zásobování elektrickou energií je řešeno z trafostanice již dnes využívané pro potřeby střediska, kde je osazen transformátor odpovídajícího výkonu. 
Rozvodová soustava:   3  +  PEN + N, 50 Hz, 400 V, ochrana  proti úrazu el. proudem: samočinným od zdroje  pospojováním, prostředí: základní (311), vlhké (323), s biol. škůdci (329), se zvýšenou agresivitou do 0,5 m nad podlahou (327). Měření spotřeby el. energie se provádí centrálně v rozvodně. Jištění proti přetížení  a zkratu budou zajišťovat jističe v hlavním rozvaděči.
Fosilní nebo organické palivo (dehet, mazut, nafta atp.) není pro realizaci záměru uvažován. Pro přitápění se počítá s instalací 6 ks přímotopných plynových agregátů typu EGH 10. Jejich výkon je 10 kW, spotřeba 0,78 m3 /h při plném výkonu.  

Potřeba  krmiva                                                                                                     2 465  t/rok

Další surovinové vstupy

Další surovinové či energetické zdroje pro posuzovaný záměr není z hlediska hodnocení vlivů na životní prostředí (zprostředkované vlivy výstavby) nutno uvažovat, poněvadž nedochází k nárokům na kamenivo, zeminy, štěrkopísky či jiné přírodní zdroje, které by musely být opatřovány např. vyvolanou těžbou v krajině. 

B.II.4.  Nároky na dopravní a jinou infrastrukturu

Stávající komunikační napojení areálu nebude měněno. Vlastní komunikační napojení areálu  je i nadále předpokládáno příjezdnou  komunikací navazující na silnici II/152 M. Budějovice  – Ivančice.  Komunikační vazby ve vlastním areálu se nemění,  není nutno řešit  žádný nový vjezd. Uvedená komunikace  bude využívána pro dopravu krmiv, selat, odvoz  kejdy, kadaverů a prasat. Pro vjezd a výjezd k rekonstruovanému objektu bude využíván příjezd po stávajících komunikacích střediska. 
Výstavbou a provozem dojde jen velmi nepatrně ke zvýšení  frekvence dopravy. Nároky na dopravní zatížení jsou odvozeny   z  potřeby krmiva, produkce kejdy, odvoz kadaverů  a vlastní produkce prasat. Dokumentace rámcově hodnotí systém a frekvenci dopravy s hledem na vyhodnocení dopravního zatížení emisními vlivy liniové dopravy ( B.III.1. Ovzduší).

Dopravní  zatížení 

•	dovoz  krmiva 
•	dovoz selat
•	odvoz kadaverů
•	odvoz vykrmených prasat
•	turnusový odvoz  kejdy na pozemky  podle hnojařského plánu a odpadních vod
•	aplikace  kejdy  

Dopravní zatížení dovozem krmiv:
Celková potřeba jadrných krmných směsí pro tuto stáj je podle kapitoly B.II.3., 2 465 t za rok.
Objem dopravního prostředku (přepravníku sypkých krmných směsí) se pohybuje od 10 do 20 m3, což při průměrné objemové hmotnosti krmné směsi 550 kg/m3 představuje v průměru 8 t. Celková potřeba dopravních prostředků na dovoz krmných směsí za rok je tedy 310 NA s přívěsem poloviční. 

Dopravní zatížení dovozem selat
1 500 selat o váze 30 kg 3x do roka se jedná o 3 návěsy 3x za rok. Po dobudování střediska s uzavřeným obratem stáda chovu prasat dovoz selat nebude.

Dopravní zatížení odvozem produkce prasat:
Produkce prasat bude odvážena turnusově 3 x do roka. Jeden turnus  1 500 prasat, prům. váha prasat 85 kg, celkem 382 t/rok, odvoz návěsy 12 t znamená 3 x 11 nákladních aut/rok.   

Dopravní zatížení odvozem odpadních vod z provozu stáje: 
Ve stáji  bude produkována kejda 3 753 m3/rok,  voda z očisty, mytí a dezinfekce stájového prostoru 106 m3,  odpadní splaškové vody 88 m3/rok, odpadní voda z kontaminovaných ploch a vody kontaminované nebudou,  což představuje celkem 3 947 m3, tj. 395  voznic (T). 

Dopravní zatížení odvozem kadaverů (navrhovaný i původní stav):
Vzhledem k předpokládanému úhynu bude součástí rekonstrukce zřízení kafilerního boxu. Odvoz minimálně 1 x za  týden nákladním  automobilem (Avie).  
Další dopravní zatížení :
Dále je účelné  připočíst  příjezd zhruba dvou osobních automobilů denně (zootechnik, veterinář).
Rozsah této dopravy je natolik nevýznamný, zejména z pohledu její  frekvence v současném době, dané především původním provozem stáje, že podle orientačních výpočtů zpracovatele dokumentace představuje  zatížení emisemi CO2, NOx a CxHy tak malých hodnot, což při dobrých rozptylových podmínkách lokality je naprosto nevýznamné. 
Celkové zhodnocení dopravního zatížení z hlediska kvantifikace pohybu vozidel jednotlivých typů a jejich emisní účinky na ovzduší jsou uvedeny v následující kapitole. 

Jiné sítě

Záměr bude vyžadovat rekonstrukci krátké přípojky elektrické energie (od stávající trafostanice) a vody (ze stávajícího odběrného místa). Nebudou dotčeny žádné  jiné inženýrské sítě ve správě jiných správců mimo areál farmy.

B. III.  Údaje o výstupech

B.	III. 1. Ovzduší

B.III.1.1.  Bodové zdroje znečištění ovzduší

Emise v etapě výstavby:
 
Bodové zdroje znečištění ovzduší v etapě výstavby nejsou uvažovány. Po omezenou dobu může vznikat větší množství prachu též jako důsledek bouracích prací v rekonstruovaném objektu. Tento zdroj by však měl být převážně lokalizován ve vnitřním prostoru stáje, lze řešit skrápěním.

Emise provozu :
Při  provozování jakéhokoliv druhu stájí vznikají rozkladem organické hmoty  ( zbytky  krmiva, steliva, výkaly ) látky, které mohou způsobit znečištění ovzduší.  Jedná se především o čpavek, sirovodík, pachové látky a kysličník uhličitý. Sirovodík a  kysličník uhličitý se při dodržování zásad správného provozu, pro které navrhovaný provoz odchovu a výkrmu prasat vytváří příznivé předpoklady, se pohybuje na velice nízké úrovni koncentrace. V žádném případě nepřekročí parametry plynných škodlivin ve stájovém vzduchu uvedené v objemových procentech v prováděcích  předpisech Mze 11/96 ( CO2 0,20 %, NH3  0,0020 %, H2S  0,0007%). Zajištěno nuceným  systémem větrání. 
Za těchto předpokladů nemohou tyto emise v zásadě ovlivnit životní prostředí. Tyto koncentrace negativně neovlivní zdravotní stav zvířat ani obsluhy a v okolním prostředí se  vlivem dostatečného ředění větracím vzduchem výrazně negativním vlivem neprojeví. Vzhledem k tomu, že ministerstvo životního prostředí ČR vydalo v roce 1997  metodický pokyn pro stanovení emisí amoniaku z chovu hospodářských zvířat výpočtem,  prasata výkrm 8,3 kg  NH3/kus.rok, potom 

roční množství emisí amoniaku  za rok je :                                             12 450 kg
včetně produkce při skladování a  aplikaci,
Z hlediska zařazení do kategorie zdrojů znečišťování podle vyhlášky č. 117/1997 Sb. kterou se stanovují emisní limity a další podmínky provozování stacionárních zdrojů znečišťování ovzduší, patří posuzovaná investice mezi střední zdroj znečišťování od 500  – 
4 999 ks prasat. V příloze č. 3 uvedené vyhlášky je stanoveno, že emisní limit znečišťujících látek 3 třídy se sazbou poplatku 1 000 Kč/t emitovaného amoniaku. 
Skupiny a 3. podskupiny kam čpavek patří, hmotnostní tok znečišťujících vyšším  než 500 g/hod nesmí být překročena úhrnná hmotnostní koncentrace 50 mg/m3. Navrženou nucenou ventilací zajištěno. 

Vypočtené množství  kysličníku uhličitého 
při  průměrné hmotnosti prasete  70 kg                                              520 000 kg/rok
Návrh ochranného pásma  zpracoval pro celé středisko včetně hodnocené stáje je součástí oznámení.  

Přitápění plynem
Jedná se o hodnoty neměřitelné. 

Produkce  prachu
Zdrojem prachu ve stáji je používání kompletních krmných směsí dochází zejména s jejich manipulací. K úniku prachových částic z krmiva bude docházet při plnění zásobníků krmiv. Předpokládané množství prachu z krmiva (0,08 %) bude 1 970 kg/rok. 

Pásmo hygienické ochrany objektů zemědělského střediska Dukovany
Návrh OP chovu prasat v Dukovanech je zpracován pro budoucí využití celého střediska s uzavřeným obratem stáda. Časový horizont 5 let a více. Zpracoval Ing. Jiří Havelka, Brno.
Navrhované kapacity : -    výkrm prasat - 1800 míst 
-	  odchovna selat - 900 míst 
-	porodna prasnic - 50 míst 
-	prasnice J + B + K - 198 míst
Způsob ustájení bezstelivový, nucené větrání, aplikace deodorantu Enviro Plus s účinností snížení emisí z chovu  - 25 %

Podmínky realizace PHO
- aplikace deodorantu Enviro Plus
-	použití vzduchotech. zařízení výfukovým potrubím  0,65m (fy MOLLER)
-	realizace jímek na kejdu o skladovací kapacitě 5měsíců
- vysázení ochranné zeleně

 Závěr :
Projektantem navržené pásmo hyg. ochrany bylo vypočteno 198,42 m. Skutečná vzdá.lenost objektu hyg. ochrany od emisního středu je 494,66 m. Z výpočtu vyplývá, že objekt hyg. ochrany ( samost. stojící rod. dům ) je mimo pásmo hyg. ochrany.

V Brně, 12. 2001, Ing. JIŘÍ HAVELKA, autorizovaný inženýr
v oboru pozemní stavby Valchařská 59, 614 00 BRNO Tel./fax: 05/45213829

Od 1. července 2002, resp. 1. ledna 2003  platí nový zákon o ochraně ovzduší č. 86/2002 Sb., který  zavádí kvalitativně náročnější podmínky ochrany čistoty ovzduší a provozu zdrojů jeho znečišťování. Z návrhu zákona např. uvádíme :
Zákon a jeho prováděcí vyhlášky změní klasifikaci stacionárních zdrojů a postup při stanovení kategorie zdroje. Např. : Jmenovité tepelné příkony nebo výkony zvláště velkých, velkých a středních spalovacích zdrojů téhož provozovatele se pro účely stanovení kategorie zdroje nebo emisních limitů sčítají, jestliže jsou umístěny ve stejné místnosti, stavbě nebo v provozním celku, spalují stejný druh paliva, a spaliny jsou nebo by mohly být vypouštěny společným komínem ... Jmenovité tepelné výkony malých spalovacích zdrojů téhož provozovatele se sčítají, jsou-li spaliny vypouštěny společným komínem. V pochybnostech o zařazení zdroje rozhoduje ČIŽP. Postup při zařazení zdroje do kategorie stanoví vyhláška.
Zákon stanoví nová kriteria znečištění ovzduší. Např. : obecné emisní limity pro jednotlivé znečišťující látky nebo jejich skupiny, specifické emisní limity pro jmenovité zdroje, emisní stropy a redukční cíle pro vybrané znečišťující látky nebo skupiny látek a lhůty k jejich dosažení, příp. emisní stropy a redukční cíle pro vymezená území, imisní limity, meze tolerance a přípustné četnosti překročení imisních limitů pro jednotlivé znečišťující látky. Imisní limity jsou závazné pro orgány ochrany ovzduší při jejich činnosti. 
Zákon zavede nové způsoby omezování znečištění ovzduší. Např. : ČIŽP stanoví pro zvláště velké, velké a střední zdroje ty znečišťující látky nebo jejich skupiny, pro které budou uplatněny obecné emisní limity. 

Pokud pro danou znečišťující látku nebo skupinu látek není u zdroje stanoven specifický emisní limit, je provozovatel povinen plnit obecný emisní limit a zjišťovat emise u všech znečišťujících látek a jejich skupin. 
MŽP vypracovává návrhy národních programů snižování emisí určitých znečišťujících látek nebo jejich skupin s cílem dosažení imisních limitů. Národní programy snižování emisí se vypracovávají i pro znečišťující látky, které nemají stanoveny emisní stropy nebo redukční cíle, ale dochází u nich k překračování imisních limitů. Národní programy se aktualizují vždy po pěti letech.
Místo povinnosti dodržovat některé emisní limity může orgán kraje uložit provozovatelům určitých zdrojů povinnost plnit plán snížení emisí znečišťujících látek, případně opatření k omezování použití surovin a výrobků, z nichž vznikají emise znečišťujících látek ...U některých zemědělských zdrojů ukládá orgán kraje provozovateli povinnost plnit plán snížení emisí nebo plán zavedení zásad správné zemědělské praxe.
Oblasti se zhoršenou kvalitou ovzduší, kde je překročena hodnota jednoho nebo více imisních limitů vymezuje MŽP prováděcím předpisem. Sledování úrovně znečištění ovzduší látkami, pro něž jsou stanoveny imisní limity zajišťuje v těchto oblastech MŽP. 
Orgán kraje zpracovává krajský program snižování emisí znečišťujících látek nebo jejich skupin a orgán obce může zpracovat pro své území místní program snižování emisí, s cílem dosažení imisních limitů. Programy se zveřejňují. Ze schválených programů snižování emisí se vychází při výkonu veřejné správy na krajské a místní úrovni, zejména při územním plánování, územním rozhodování a povolování staveb nebo jejich změn. 
Znečišťovatelé budou kromě dosavadních povinností v určitých oblastech plnit i úkoly vyplývající z těchto dokumentů, pokud budou např. promítnuty do podmínky povolení zdroje nebo do jeho provozního řádu
Zákon zavádí některé dílčí změny v agendě měření emisí a poplatků za emise. Např. : ČIŽP provádí u zvláště velkých, velkých a středních stacionárních zdrojů měření znečišťujících látek za účelem kontroly dodržování emisních limitů a emisních stropů. O výši poplatku provozovatelů zvláště velkých a velkých stacionárních zdrojů rozhoduje a poplatek vybírá a vymáhá orgán kraje. Vede i evidenci zvláště velkých a velkých stacionárních zdrojů a evidenci vyměřených poplatků. ... 
Zákon zavádí kontrolní mechanismy i vůči malým zdrojům znečišťování ovzduší. Např. : provozovatelé malých zdrojů jsou m.j. povinni : dodržovat přípustnou tmavost kouře a pachové číslo, je-li stanoveno, a neobtěžovat kouřem a zápachem osoby ve svém okolí a obydlené oblasti, zajišťovat prostřednictvím oprávněné osoby měření účinnosti spalování, měření množství vypouštěných látek a kontrolu stavu spalinových cest u spalovacích zdrojů provozovaných při podnikatelské činnosti provozovatele, a to nejméně jedenkrát za 2 roky a odstraňovat zjištěné závady; tuto povinnost plní provozovatelé u zdrojů spalujících tuhá paliva od jmenovitého tepelného výkonu 15 kW a u zdrojů spalujících plynná nebo kapalná paliva od jmenovitého tepelného výkonu 11 kW; za oprávněnou osobu se považuje držitel živnostenského oprávnění v oboru kominictví.
Provozovatelé malých technologických zdrojů s emisemi těkavých organických látek jsou povinni oznámit tento zdroj obci a vést evidenci těkavých látek a přehled o jejich spotřebě způsobem stanoveným vyhláškou.
Z dalších ustanovení zákona např. : vnášení pachových látek do ovzduší nad míru způsobující obtěžování obyvatelstva není dovoleno (z jakýchkoliv zdrojů). Přípustnou míru obtěžování zápachem a způsob jejího zjišťování stanoví vyhláška.
V otevřených ohništích, zahradních krbech nebo v otevřených grilovacích zařízeních lze spalovat jen dřevo a dřevěné uhlí, přičemž uvedená paliva nesmějí být kontaminována chemickými látkami. Spalování rostlinných materiálů může obec povolit vyhláškou. 

Právnické a fyzické osoby jsou povinny, je-li to pro ně technicky možné a ekonomicky přijatelné, u nových staveb nebo při změnách stávajících staveb využít centrálních zdrojů tepla, popřípadě alternativních zdrojů.
Zakazuje se používání hydrochlorfluoruhlovodíků m.j. v aerosolech, jako rozpouštědla, jako chladiva, pro výrobu pěn, s výjimkou ... laboratorních aplikací .... a předchozího povolení MŽP ... 
Regulované látky obsažené a) v chladicích nebo v klimatizačních zařízeních a v zařízeních s tepelnými čerpadly, v chladničkách a mrazničkách určených pro domácnost, b) v zařízeních obsahujících rozpouštědla nebo c) v systémech požární ochrany a hasicích přístrojích musí být pro účely zneškodnění, regenerace či recyklování znovuzískány během servisních prací, údržby, opravy, demontáže či likvidace zařízení. Tyto činnosti lze vykonávat jen s povolením MŽP. Za znovuzískávání se považuje sběr a skladování regulovaných látek, například ze strojního a jiného zařízení a z nádob s uzavřeným prostorem, během servisu nebo před jejich 
likvidací. Znovuzískávání regulovaných látek se vztahuje i na výrobky, které zde nejsou výslovně uvedené, je-li to technicky proveditelné. 
Navržená stájová  vzduchotechnika splňuje podmínky § 2, odst. o) zákona, jedná se o nejlepší dostupnou techniku, v současné době neúčinnější a nejpokročilejší - aplikace deodorantu Enviro Plus, použití vzduchotech. zařízení fy MOLLER. Je předpoklad, že zařízení bude splňovat zákon č. 76/2002 Sb. o integrované prevenci (IPPC). 

B.III.1.2.  Hlavní liniové a plošné zdroje znečištění ovzduší.

Emise v etapě výstavby:

Liniové zdroje znečištění mohou být představovány provozem nákladní techniky při návozu stavebního materiálu v etapě výstavby. Dle předpokladů a zkušeností s výstavbou podobných rekonstrukcí v jiných lokalitách lze očekávat maximální dopravní zatížení během betonáže podlah  úprav kolem 5 nákladních automobilů/den. Tato etapa bude trvat cca max. týden.  Odhad pohybů nákladních automobilů v etapě výstavby by byl spekulativní. Odhad emisí z liniových zdrojů v celé etapě výstavby nelze spolehlivě predikovat.
Plošné zdroje, vzhledem k charakteru výstavby objektu a jeho umístění nebudou, není nutné tyto zdroje  podrobovat žádné speciální analýze.
Při požadavku dodržování technologické kázně v etapě výstavby je nezbytné  respektovat  doporučení, že dodavatel stavby zajistí účinnou techniku pro čištění vozovek především při zemních pracích a další výstavbě a  zajistí provádění řádné údržby a sjízdnosti všech jím využívaných přístupových cest k zařízením stavenišť po celou dobu stavebních prací.

Vlastní provoz

Liniové zdroje znečištění budou představovat všechny dopravní prostředky, pohybující se po příjezdové komunikaci a ve vlastním prostoru střediska  a jeho obslužné  komunikaci.
Při průměrném pohybu níže uvedených osobních a nákladních automobilů, traktorů   s nastartovaným motorem  (příjezd a odjezd)  po dobu max. 5 - 20 minut, představují hodnoty emisí podle provedeného propočtu za použití metodiky Ústavu pro výzkum  motorových vozidel v Praze 

Typ vozu	CO (g/min)	CxHx (g/min)	NOx(g/min)	
Škoda favorit	2,0	1,26	0,26	
návěs LIAZ	0,50	0,45	0,65	
Traktor	0,3	0,35	0,4	

množství v kg za rok :

Typ dopravy	      Minut                        	emise CO/kg	Emise Cx Hx /kg	Emise NOx/kg	
Osobní	      5/2 085                         	      4,17	             2,63	            0,54	
Traktorová	     20/7 600	       2,14	           2,50                                     	            2,84	
Nákladní	     20/1 460	       0,73	              0,66	              0,95	
Celkem	     	       7,04	              5,79	              4,33	

Jedná se řádově o hodnoty  v praxi obtížně měřitelné a zanedbatelné v hodnotách gramů za den. 
Hlavní zdroj plošného znečištění představuje vyvážení kejdy, jejich následná aplikace na plochy určené ke hnojení. Exaktní tuzemské údaje o uvolněném amoniaku při tomto procesu nejsou k dispozici. Vzhledem k tomu, že emisní faktor  NH3/kus/rok stanovený pokynem MŽP ČR  zahrnuje i množství uvolněné při deponii a aplikaci, je hlavní emise amoniaku zahrnuta v celkovém shora  uvedeném čísle. Je předpoklad, že  manipulace s kejdou bude bez zásadního vlivu na životní prostředí. 

Celkový emisní koeficient (faktor) Ki je dán vztahem: Ki=Ku+Ks+Ka
Ki zvířecí emisní koeficient zahrnuje čtyři typy produkce emisí amoniaku (NH3)
Ku koeficient pro výpočet při ustájení zvířat
Ks koeficient pro výpočet při skladování
Ka koeficient pro výpočet emisí při aplikaci. Výše uvedené emise jsou v krajině distribuovány v poměru
            1         :               1               :          0,4
emise ze stáje : emise z uskladnění : emise z aplikace 
(dle podkladu EKOTOXA 1997)
Kejda  bude vyvážena podle schváleného hnojařského plánu Ing. Škody nebo odběratelů na základě smluvních vztahů. Kejda bude skladována v jímkách  s 5 měsíční  kapacitou  a její zapravení  bude prováděno  aplikátorem, tj. s přímým zapravováním do půdy formou služby. Naopak nutno zdůraznit, že řádné hnojení pozemků živočišnými exkrementy, v našem případě kejdou a hnojem vede ke zvýšení podílů organické hmoty v půdě a přírodního N, současně řeší  snížení problémů při využití živin z  průmyslových hnojiv, včetně jejich sníženému vyplavování do spodních vrstev půdy a dále do podzemních vod.

B. 	III. 2.  Odpadní vody.

Produkce kejdy a odpadních vod :                  

Produkce kejdy                                                                                                       3 786 m3/rok
(podle směrnice rady „EU“ 91/630 EEC                                                              3 062 m3/rok)
Odpadní voda z mytí a dezinfekce                                                                            150 m3/rok
5 měsíční kapacita skladovací jímky                                                                      1 640 m3    
kapacita stávajících jímek                                                                                       1 950 m3
  
Odpadní vody :
sociální zařízení (120/os/den),  stávající bez nárůstu                                                  88 m3/rok
Vyvážení  kejdy bude realizováno v souladu s aktualizovaným plánem organického hnojení v k.ú. Račice a Udeřice, kde Ing. Škoda má vlastní půdu, resp. v pronájmu  nebo na pozemky smluvních odběratelů. Minimální plocha k hnojení je 60 ha/rok.
Odpadní vody ze sociálního zařízení jsou řešeny stávající samostatnou jímkou a odváženy na ČOV. V rámci kolaudačního řízení je investor povinen předložit doklad o zkouškách vodonepropustnosti skladovacích jímek, jakož i smlouvu o odběru výše uvedených odpadních vod k jejich likvidaci.
Dešťové vody ze stávajícího objektu, zpevněných ploch a komunikací zůstanou v nezměněném množství a jsou sváděny dešťovou kanalizací do místní svodnice.  
Od  1. 1. 2002 nabývá účinnosti nový zákon č. 254/2001 Sb. o vodách. Dosud k němu nebyly vydány všechny prováděcí vyhlášky. Vztahuje se prakticky na jakékoliv nakládání s povrchovými nebo podzemními vodami, jimiž lze využívat jejich vlastnosti nebo ovlivňovat jejich množství, průtok, výskyt nebo jakost (§ 2 odst. 5 zák.č. 254/01 Sb.). V současné době jsou vydány a účinnosti 1. 1. 2002 nabývají : zákon č. 274/2001 Sb. o vodovodech  a kanalizacích a prováděcí vyhláškou Mze  č. 254/2001 Sb., vyhláška Mze  č. 470/2001 Sb., kterou se stanoví seznam významných vodních toků a způsob provádění činností souvisejících se správou toků,  vyhláška Mze  č. 471/2001 Sb., o technickobezpečnostním dohledu nad vodními díly.
Zákon vytváří právní předpoklady pro soustavné zlepšování jakosti vod a maximální hospodárnost při jejich využití. Např.: Platnost dosavadních povolení k odběru povrchových a podzemních vod, s výjimkou povolení k odběrům podzemních vod ze zdrojů určených pro individuální zásobování domácností pitnou vodou, a platnost povolení k vypouštění odpadních vod do vod povrchových nebo podzemních končí 1.1.2008 (§ 127 odst.7 zák. č. 254/01 Sb.). Vodoprávní orgán vydává povolení k nakládání s vodami na časově omezenou dobu (ne jako doposud). V povolení stanoví účel, rozsah, výši povoleného ročního odběru, povinnosti a popřípadě podmínky, za kterých se toto povolení vydává. Podkladem k vydání povolení k nakládání s podzemními vodami je vyjádření osoby s odbornou způsobilostí podle zák.č. 62/1988 Sb. o geologických pracích. Povolení k vypouštění odpadních vod nemůže být vydáno na dobu delší než 10 let (§ 9 zák.č.254/01 Sb.).
Zdroje podzemních vod jsou přednostně vyhrazeny pro zásobování obyvatelstva pitnou vodou a pro účely, pro které je použití pitné vody stanoveno zvláštními předpisy. K jiným účelům může vodoprávní úřad povolit použití podzemní vody, jen není-li to na úkor uspokojování uvedených potřeb (§ 29 zák.č.254/01 Sb.).  
Zákon vytváří předpoklady pro nezbytný monitoring, hodnocení a evidenci množství a jakosti dostupných vod a jejich ovlivňování lidskou činností, vedení vodní bilance ap., zajišťovaných ze státních prostředků (§ 21 a 22 zák.č.254/01 Sb.). Kdo nakládají s vodami a údaji o nich jsou povinni bezplatně sdělovat data správcům povodí a pověřeným odborným subjektům, tito si u nich mohou tato data bezplatně a za jejich pomoci zjišťovat  (§ 21 odst.4 zák.č.254/01 Sb.)
K vypouštění odpadních vod např. § 38 odst. 1 a 3 zák.č.254/01 Sb. : Odpadní vody jsou vody, které mohou ohrozit jakost povrchových nebo podzemních vod. Kdo vypouští odpadní vody je povinen zajišťovat jejich zneškodňování. 
Zákon nově vymezuje podmínky kontroly znečištění odpadních vod 3 typy oprávněných subjektů, s možností státní kontroly jejich nálezů (§ 92 zák.č.254/01 Sb.).
Jako závadné látky, které mohou ohrozit jakost vod zákon deklaruje 2 typy látek s různým stupněm účinků : zvlášť nebezpečné látky a nebezpečné látky. 

Zákon definuje havárie jako mimořádné závažné ohrožení jakosti vod, a povinnosti při havárii a odstraňování následků (§ 40 - 42 zák.č.254/01 Sb.) Rozšiřuje formy zodpovědnosti vlastníka. 
Zákon dále stanoví podmínky výstavby a užívání vodních děl (§ 15 aj. zák.č.254/01 Sb.). Vodními díly jsou stavby potřebné k povolovanému nakládání s vodami (vodovodní řady a vodárenské objekty, studny, kanalizační objekty včetně ČOV, ...) vodními díly nejsou žumpy (§ 55 zák. č. 254/01 Sb.). K provedení vodních děl, k jejich změnám a změnám jejich užívání, jakož i k jejich odstranění je třeba povolení vodoprávního úřadu (§ 15 zák.č.254/01 Sb.). Je zakázáno poškozovat vodní díla a jejich funkce. Vodoprávní úřad může rozhodnutím stanovit ochranná pásma podél něho a zakázat nebo omezit na nich umísťování a provádění některých staveb nebo činností. Vlastníci pozemků a staveb v ochranném pásmu mají vůči vlastníkovi vodního díla nárok na náhradu majetkové újmy, která jim uvedeným zákazem nebo omezením vznikne. ... (§ 58 zák.č. 254/01 Sb.). 
Zákon nově stanoví ochranu vodohospodářsky významných území : definuje citlivé oblasti, se specificky stanovenými ukazateli přípustného znečištění odpadních vod, a zranitelné oblasti, kde bude vl. nařízením upraveno používání a skladování hnojiv, střídání plodin a provádění protierozních opatření (§ 32 a 33 zák.č.254/01 Sb.). Dále definuje 
chráněné oblasti přirozené akumulace vod se zákazem určitých činností vl. nařízením (§ 28 zák.č.254/01 Sb.). 
U zdrojů zásobování pitnou vodou odběrem nad 10 000 m3/ rok (vyžadují-li to závažné okolnosti, může vodoprávní úřad stanovit ochranná pásma i pro vodní zdroje s nižší kapacitou) stanoví ochranná pásma 1. a 2. stupně. Vod. úřad může rozhodnutí o stanovení ochranného pásma též změnit, popř. je zrušit (§ 30 zák.č.254/01 Sb.). Nemění to ovšem právní statut dosavadních PHO, protože podle § 127 odst.1 zák.č.254/01 Sb. zůstávají práva a povinnosti založené dosavadními právními předpisy zachovány, nestanoví-li tento zákon jinak (např. jako u povolení odběru a vypouštění vod). 
V katastru nemovitostí se evidují pouze vybrané stavby. Podklady pro zápis do evidence musí být KÚ předloženy do 1.1.2006. Evidují se ochranná pásma vodních děl a vodních zdrojů, přehrady, hráze, vodní nádrže, jezy a zdrže, stavby na ochranu před povodněmi a k plavebním účelům ap. Neevidují se vodovody a kanalizace, závlahy a meliorace, pozorovací vrty, ani studny (§ 20 odst.1 a 2 a § 127 odst.17 zák.č.254/01 Sb.).

B. III. 3.  Odpady

Od 1. ledna 2002 platí nový zákon o odpadech č. 185/2001 Sb. K novému zákonu byly dosud vydány prováděcí vyhlášky: vyhláška MŽP a MZ č. 376/2001 Sb. o hodnocení nebezpečných vlastností odpadu, vyhláška MŽP č. 381/2001 Sb. Katalog odpadů, vyhláška MŽP č. 382/2001 Sb. o podmínkách použití upravených kalů na zemědělské půdě, vyhláška MŽP č. 383/2001 Sb. o podrobnostech nakládání s odpady, vyhláška MŽP č. 384/2001 Sb.    o nakládání s PCB. 
Nový zákon č. 185/2001 Sb. o odpadech stanoví řadu nových podmínek a opatření. 
Zákon znovu zavádí Plány odpadového hospodářství : zpracovávají je původci odpadů, kteří produkují ročně nad 10 t N odpadů nebo nad 1000 t O odpadů, ... do 1 roku od vyhlášení závazné části řešení POH kraje, resp. do 1 roku od dosažení uvedené produkce ... na dobu nejméně 5 let. POH původce ... musí obsahovat vyhodnocení stavu odpadového hospodářství, včetně bilance vztahů mezi produkcí odpadů a nakládáním s nimi, cíle a postupy pro předcházení vzniku odpadů, omezování jejich množství a N vlastností a dále pro jejich využívání a odstraňování, podmínky pro kontrolu, aj. Např. kapitoly o nakládání s N odpady, 

s komunálními odpady a vybranými odpady (PCB, AKU, oleje aj.), podíl recyklovaných odpadů, podíl odpadů ukládaných na skládku, ap. POH je závazným podkladem pro činnosti původce. Obsah POH bude stanoven vyhláškou. POH se odvozuje ze závazné částí plánu odpadového hospodářství kraje, resp. z jeho změny .…. do 3 měsíců se musí jeho návrh zaslat 
orgánu kraje k připomínkám ... které je původce povinen do 6 měsíců do POH zapracovat ... Na toto projednání POH se nevztahuje správní řád (§ 16 odst.1 písm.i) a §§ 41 až 44).
Zákon v § 25 až 37 nově zavádí zásadní povinnosti při nakládání s vybranými odpady - a i s vybranými výrobky a zařízeními : jde o materiály a zařízení obsahující PCB, odpadní oleje, baterie a akumulátory, kaly z čistíren odpadních vod a septiků, odpady z výroby oxidu titaničitého, odpady azbestu a autovraky. 
Platnost dosavadních rozhodnutí OkÚ se omezuje do 31.12.2003. Provozovatelé zařízení k odstraňování nebo využívání odpadů, k jejichž provozování podle zák.č.125/97 Sb. nebyl třeba souhlas orgánu státní správy, mohou tato zařízení provozovat po 31.12.2002 pouze se souhlasem k jejich provozování podle tohoto zákona (§ 83 odst.1, 4 a 7).
Pro nakládání s obaly a odpady z obalů je nutné se  řídit  novým zákonem o obalech č. 477/2001 Sb. 
   
    Odpady vznikající při  výstavbě.

Hlavním odpadem, vznikající při výstavbě bude směsný stavební nebo demoliční odpad  17 01 06, 17 01 07 N/O, který bude vyžadovat likvidaci odbornou firmou, doporučuji pokud bude možné recyklaci. Výkopová zemina je katalogem klasifikována jako O - ostatní odpad, kód druhu 17 05 04. Jeho množství lze v současné době, s ohledem na minimální projekční připravenost, stanovit pouze technickým odhadem na  základě zastavovacího plánu a způsobu zakládání. 

Kód	Název odpadu	Kategorie	Množství t 	Nakládání	
07 03 04	Ostatní organická rozpouštědla/plechovky	N		Likv.odb.f.	
08 01 11	Odpadní  barvy obsahující organická rozpouštědla	N		Likv.odb.f.	
08 01 17	Odpad z odstraňování barev nebo laků	N		Likv.odb.f.	
08 04 11	Vytvrzené lepidlo a/nebo vytvrzený těsnicí materiál/plechovky	N		Likv.odb.f.	
17 01 06       	Směsný stavební nebo demoliční odpad	N		Skládka likv.odb.f.	
17 03 01	Asfalt s obsahem dehtu	N		Recyklovat	
17 04 05	Odpadní železo, ocel	O		Recyklovat	
17 04 11	Odpadní kabely 	O		Recyklovat	
17 06 04	Ostatní izolační materiály	O		Likv.odb.f.	
20 01 	Odpad získaný odděleným sběrem	O		Likv.odb.f.	
20 01 38	Dřevo	O			
20 02 01  	Biologicky rozložitelný odpad	O		Kompost	
20 03 99  	Komunální odpady blíže neurč. 	O		Skládka	

Dokumentace k realizaci stavby na  základě výkazu výměr určí množství a způsob s jeho nakládáním. 

Odpady  vznikající  při provozu

Ze zemědělského hlediska nelze kejdu a hnůj  považovat za klasický odpad, ale za cenné organické hnojivo, bez kterého nelze dosáhnout optimální struktury půdy ani  její úrodnosti. Skladování a užití hnoje jako odpadu (02 01 06 zvířecí trus, moč a hnůj vč. znečištěné slámy, kapalné odpady) řeší zákon č. 156/1998 Sb. § 9, resp. vyhláška MZe č. 274/1998 Sb. § 4. 

Naopak nutno zdůraznit, že řádné hnojení pozemků živočišnými exkrementy v našem případě kejdou vede ke zvýšení podílů organické hmoty a přírodního N v půdě a současně ke snížení problémů při využití živin z průmyslových hnojiv, včetně jejich sníženému vyplavování do spodních vrstev půdy a dále do podzemních vod. 
Kejda z bezstelivového provozu bude svedena a skladována v jímkách TH s více než 6 měsíční kapacitou. Vyvážení  kejdy bude realizováno v souladu s aktualizovaným plánem organického hnojení provozovatele nebo smluvních odběratelů.
Rozvozový, hnojařský plán je trvalý písemný podklad pro stanovení způsobu nakládání s odpadními látkami – zbytkovými exkrementy živočišné výroby a konzervace píce. Tyto exkrementy jsou zařazeny mezi látky vodohospodářsky nebezpečné (Vyhl. č. 6 z MLZVH   z  18.1. 1977). 
Jsou to : 
-     chlévská mrva, hnůj
-	 hnojůvka, močůvka
-	 kejda
-	 silážní šťávy 

chlévská mrva – čerstvá směs výkalů a moče, steliva, případně zbytků krmiva a vody                                                                            
hnůj                  -  organické hnojivo vzniklé fermentací chlévské mrvy
hnojůvka      - tekutý podíl, uvolňující se ze skladované mrvy při zrání hnoje a jeho  skladování
močůvka         -  moč hospodářských zvířat zředěná případně technologickou vodou a malou příměsí pevných výkalů, steliva a krmiva   
kejda              -  směs pevných výkalů a moče hospodářských zvířat s rozdílným podílem vody, případně nežádoucích příměsí zbytků krmiva nebo jiného organic. materiálu 
silážní šťávy   -  tekutý podíl uvolňující se při silážování objemové píce s podílem sušiny pod 35%   

Zásady aplikace organických hnojiv

v PHO 1.  stupně – nelze hnojit žádným organickým hnojivem
PHO 2.  stupně vnitřní podzemních zdrojů – lze hnojit jen při přímém rozmetání a zapravení    hnoje do půdy. Močůvkou a kejdou jen se souhlasem hygienika.
              2. stupně vnitřních povrchových zdrojů – hnojem bez omezení. Zákaz hnojení močůvkou a kejdou, jen v případě účelového hospodaření povoluje výjimku  vodohospodářský a hygienický orgán. 

PHO 2.  stupně vnější podzemních zdrojů – hnojem a močůvkou lze hnojit bez omezení v dávkách  20 – 60 t/ha. Kejdou lze hnojit ve středních dávkách 40 – 60 kg N/ha. Výjimečně lze použít dělených dávek.
2.  stupně vnější povrchových zdrojů – hnojem bez omezení, močůvkou a kejdou v souladu s režimem hospodaření v povodí vodárenských toků a PHO, schváleného vodohospodářským rozhodnutím v dávkách 20 – 60 t/ha, u kejdy střední dávkou, případně dělenou aplikací do 100 kg/ha.
  PHO 3. stupně povrchových zdrojů vod – hnojem bez omezení, kejdou a močůvkou ve středních dávkách 20 – 60 t/ha.
Dávky hnojení jsou stanoveny podle Metodiky organického hnojení (Věstník MZVž ČSR, částka 15/18 z 23. 4. 1981).
Na svažitých pozemcích se sklonem nad 30 musí být veškerá organická hnojiva aplikovaná na ornou půdu ihned zaorána. Pozemky se sklonem nad 100 se kejdou a močůvkou nehnojí. Nehnojí se v blízkosti  souvislé zástavby obcí, po stranách vodních toků, rybníků, v blízkosti ploch veřejných zájmů, rekreačních ploch a po stranách melioračních svodnic a odpadů. 
Odstupové vzdálenosti mezi hnojenými plochami a objekty hygienické ochrany : 
                200 m od souvislé zástavby obcí
                100 m po stranách vodních toků
                100 m od rybníků a vodních nádrží
                100 m od ploch veřejných zájmů, rekreačních ploch a oblastí
                  50 m po stranách melioračních svodnic a odpadů
Všeobecný zákaz aplikace močůvky a kejdy platí pro území trvale zamokřená, v inundačním území toků, na zmrzlou půdu a sníh.
Přepravníky nebo cisternová vozidla musí být před vyjetím na silnici opláchnuta a oplachové vody musí být svedeny do jímky. Během dopravy po veřejných komunikacích musí být během dopravy uzavřena a zabezpečena tak, aby nedocházelo k únikům a tím znečištění komunikací a ovzduší. Přednostně k dopravě používat cest běžně používaných pro zemědělskou dopravu, dopravu zajišťovat nejkratší cestou na místo hnojení a pokud možno vyloučit průjezdy obcemi. Trasy musí být vedeny mimo PHO vodních zdrojů. 
Řidiči a obsluha musí být řádně poučena o povinnostech    týkajících se přepravy a vlastní aplikace. Každá havárie musí být hlášena vedení družstva a příslušnému vodohospodářskému orgánu. Havárie musí být likvidována v souladu s Havarijním plánem. 
Společnost vede deník akumulačních objektů  (jímek) se záznamem vyvážení.

Odpovědnost
a)	po organizační stránce zodpovídá za dodržování rozvozového plánu agronom společnosti
b)	za vlastní aplikaci, dodržení určených pozemků a aplikovaného množství zodpovídá pověřený pracovník ve spolupráci s pracovníkem zodpovědným za odpadové hospodářství
c)	za správnou provedenou aplikaci na pozemek zodpovídá řidič aplikační soupravy
d)	za včasné vyvážení jímek, technického zajištění skládkování a vedení evidence zodpovídá pověřený pracovník (faremní zootechnik)

Kontrola
Kontrolní činnost provádí vodohospodář společnosti.

Dalším odpadem  vznikající  provozem stáje jsou plastové obaly (desinfekční prostředky, veterinární léčiva), zářivky a  uliční smetky.

Likvidace nebezpečného odpadu je smluvně zajištěna u odborné akreditované firmy.   V průběhu roku běžně dochází  k úhynu zvířat.  Problematika uhynulých  je řešena veterinárním zákonem č. 166/1999 Sb., výkladová komise MŽP ČR č. 6/2000 . Ke skladovaní   kadaverů je vybudován  kafilerní tresor   a likvidace je smluvně zajištěna s Agrisem Medlov.
Navrhovaná  investice nebude produkovat zdraví škodlivé látky ani toxické odpady. Odpad druhové skladby vychází z obecně platných zvyklostí a ze zkušeností provozu již existujících stájí . Odpad při provozu stájí vzniká : 
•	údržbou povrchu vozovky
•	údržbou zelených ploch
•	údržbou a opravou technologického  zařízení
•	údržbou osvětlení
•	údržbou stavby
•	zooveterinární péčí

Kód	Název odpadu	     Kategorie	 Množství v t	Nakládání	
08 01 11	Odpadní barvy	N	 	Likv.odb.f.	
15 01 01 	Papírový anebo lepenkový obal	O		Recyklovat	
15 01 02	Plastový obal	O		Recyklovat	
15 01 03	Dřevěný obal	O		Recyklovat	
15 01 04	Kovový obal	O		Recyklovat	
15 02  02	Upotřeb. čist.tkanina, filtr.mater.	N		Likv.odb.f.	
20 01 02	Sklo	O		Recyklovat	
20 01 21	Zářivka anebo ostatní odpad s obsahem  rtuti	N(Y29)		Likv.odb.f.	
20 03 03	Uliční smetky	O		Likv.odb.f.	

Odpady vzniklé při havárii.

Předpokládaný vznik havárie lze předpokládat pouze  teoreticky při havárii dopravního prostředku.  Odpad mimo autovraku (16 01 04, N) nelze přesně specifikovat. Může však dojít  k úniku nafty a motorových olejů, proto musí být zajištěna  reálnost všech protihavarijních opatření ve středisku včetně vybavení Vapexem.
 
 Hlavní další zásady pro nakládání s odpady:

1.	Uživatelem budou před uvedením do provozu předloženy smlouvy s organizacemi, zabývajícími se likvidací uvedeného odpadu
2.	Odvoz odpadu charakteru ostatních odpadů bude řešen smluvně v návaznosti na systém odvozu odpadu v místě obvyklém 
3.	 Starý papír, karton, sklo a kovový odpad bude odvážen do sběru a dále využit
4.	V plném rozsahu je rovněž třeba respektovat základní předpis pro hospodaření s odpady, kterým je zákon č.  185/ 2001 Sb. o odpadech a navazující  vyhlášky o podrobnostech nakládání s odpady.

B. 	III. 4. Ostatní 

Hluk

Průběh  výstavby bude představovat časově určité zvýšení hladiny hluku v okolí staveniště vlivem použití stavební mechanizace. Zvýšené množství hlukových emisí je nutno očekávat zejména na začátku stavebních prací, při bouracích pracích a při skrývce ornice. Hluk běžných rypadel a ostatních strojů pro bourací a zemní práce se pohybuje v rozmezí 80 - 89 dB(A) ve vzdálenosti 5 m, u nových i méně. Hladina hluku se bude měnit v závislosti na nasazení stavebních mechanismů, jejich souběžném provozu, době a místě jejich působení. Není pravděpodobné překročení povolených hodnot u nejbližší obytné zástavby. Z provozního hlediska lze  konstatovat, že nárůst  automobilů a stavební mechanizace  nepřekročí  Laeq 55 dB (A) u nejbližší obytné zástavby. 
Pro pracovníky staveniště, kteří budou provádět jednoduché fyzické práce bez nároku na duševní soustředění, sledování a kontrolu sluchem a dorozumívání se řečí ( běžné manuální práce na   pracovišti je vyhláškou Nařízení vlády  č. 502/2000 Sb. a Hygienickými předpisy č. 
41 až  43 /77 stanovena max. přípustná ekvivalentní hladina hluku za 8 hodinovou směnu Laeq 85 dB (A).
Hlavním kriteriem pro hodnocení hlučnosti je ekvivalentní hladina zvuku A (LAeq), která představuje energetický průměr okamžitých hladin zvuku A a je vyjadřována v decibelech. 
Limitní hodnoty pro ekvivalentní hladinu zvuku A vycházejí z dosud platných hygienických předpisů, kde se vychází ze základní hodnoty LAeq = 50 dB s následujícími korekcemi:
- pro noční období (22,00 - 6,00 hodin) - 10 db.
- pro obytné oblasti uvnitř zástavby + 5 dB
Posuzované území hodnotit jako území málo ovlivněné hlukem i hlukem z automobilové dopravy. Z provozního hlediska lze pouze konstatovat, že provoz automobilů nebo traktorů   (viz kap. A.2.) nepřekročí  Laeq 55 dB (A).
Úroveň hluku při krmení prasat je s ohledem na zvolený technologický systém je nízká a nepřekračuje požadované hodnoty (viz kap. A.2.,A.3.)
Větrání bude nucené s využitím typových ventilátorů Univent, které jsou speciálně vyvinuty pro stájové prostředí. Mají úplnou ochranu motoru proti vlhkosti a ponorově impregnované vinutí. Mají nízkou spotřebu energie a nízkou hlučnost (ve vzdálenosti 7 m od zdroje dosahuje hlučnost 55dB).

 Vibrace

Vibrace budou vznikat v průběhu výstavby v důsledku činnosti technologických zařízení a provozu motorových vozidel. Při provozu vznikají tzv. dopravní třesy. Jejich velikost a charakter je určena hmotou samotného vozidla, kvalitou jeho odpružení, jeho rychlostí a zrychlením, kvalitou povrchu a druhem konstrukce vozovky. Nemalý vliv mají geologické poměry v daném místě.  Jejich intenzita v žádném případě hodnot, které by mohly mít jakýkoliv vliv na životní prostředí a zdraví obyvatel nejbližších obytných objektů. Dopravní otřesy se šíří podložím a působí na budovy maximálně několik desítek metrů od místa, kde vznikají.

Záření radioaktivní a elektromagnetické

Na stavbě nebudou  instalována žádná zařízení, která by mohla  být zdrojem radioaktivního  či ionizujícího záření ve smyslu vyhl.  MZ ČSR č.59/1972 Sb. o  ochraně zdraví před ionizujícím zářením.
Při výstavbě nebudou použity materiály, u nichž by se účinky radioaktivního záření daly očekávat.
Radonové riziko z podloží je hodnoceno v následující části dokumentace v kapitole C.8.7. Hodnocený objekt se  nenachází ani  v oblasti působení  zdrojů vysokých či velmi vysokých frekvencí. Ultrafialové záření  se může vyskytovat  pouze krátkodobě po dobu  montáží   konstrukcí  či  technologií   při  svařování obloukem či  plamenem a přitom budou  využívány běžné osobní ochranné pomůcky.

B.III.5. Doplňující údaje

Terénní úpravy, zásahy do krajiny
Nejsou  

ČÁST C – ÚDAJE O STAVU ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ
                   V DOTČENÉM ÚZEMÍ

C.1. Základní charakteristika

      Obec Dukovany je stabilizovaným sídlem místního trvalého významu s funkcí převážně obytnou a zemědělskou. Velká část obce je umístěna na mírném jihovýchodním svahu s nejstarší zástavbou kolem hřbitova na svahu severním. Zástavba obce je umístěna podél historické sítě komunikací. Náves je tvořena zemědělskými usedlostmi. Nedílnou součástí obce je areál zámku se zámeckým parkem. 
Seznam nemovitých kulturních památek v k.ú. Dukovany :
-	zřícenina hradu Rabštejn
-	zámek s parkem
-	farní kostel sv. Václava
-	kaple Nejsv. Trojice
-	socha sv. Floriána
-	socha sv. Josefa
-	socha sv. Jana Nepomuckého
-	kaplička sv. Jana
-	kříž na p.č. 723/1

C.2. Ovzduší

Klimatické poměry jsou dány především geografickou polohou, zejména nadmořskou výškou a geomorfologickou situací. Ostatní faktory (např. lesní porost, expozice terénu,návětrná nebo závětrná poloha) se uplatňují pouze lokálně. 
Území leží v klimatickém regionu, s charakteristikou  mírně teplý, mírně suchý s převážně mírnou zimou.

Průměrné teploty vzduchu v jednotlivých měsících (stanice Hrotovice)

   I	II	III	IV	V 	VI	VII	VIII	IX	X	XI	XII
-3,2   -1,5	2,2	7,3      12,4	16,0	17,4	16,6	12,7	7,5	2,9	-1,0	oC	
Průměrný úhrn srážek (stanice Hrotovice)

I	II	III	IV	V	 VI	VII	VIII	IX	X	XI	XII
31	27	30	34	59	 78	 80         66      36       32        44        32     mm

K výskytu inverze jsou zejména náchylné údolní polohy. V okolním území zejména výskyt místní inverze je lokalizován údolími řek Rouchovanky, Olešná a Rokytná. Znečištění ovzduší je dnes obecně pokládáno za nejzávažnější faktor devastace životního prostředí, neboť výrazně ovlivňuje zdravotní stav obyvatel. Vybudovaná měřící síť, vybavená moderními monitory v rámci databáze REZZO dokumentuje, že v posledních letech dochází k trvalému mírnému poklesu jak emisí oxidu siřičitého, tak oxidu dusíku.
Oblast Českomoravské vysočiny je obecně zasažena imisní činností poměrně málo, a proto zde nalézáme i menší hustotu kontrolních míst. V okrajových částech území se výskyt oxidů síry, oxidů dusíku a polétavý prach pohybují pod prahem bezpečnosti. Podle dlouhodobého 
průměru se pohybují měrné emise oxidů dusíku v pásmu 2-5 t/km2 , oxidu siřičitého 5-10 t/km2, a tuhých látek ze základních zdrojů 2,0 – 5,0 t/ km2. 
Vlastní hodnocené objekty  bude přispívat k znečištění ovzduší pouze produkcí čpavku NH3 a pachových látek (osmogenů), které jsou vyhodnoceny ve výpočtu pásma hygienické ochrany a produkcí amoniaku, která je vyhodnocena v části B.III.1. Ovzduší.

C.3.   Voda

C.3.1.  Podzemní voda
  
Neogenní sedimenty, které řadíme k horninám s obzory vod průlinového typu se vyznačují nepravidelným střídáním většího počtu izolátorů a průlinových vrstvových kolektorů o koeficientu transmisivity T 3,4 . 10-5 -  2,8 . 10 -3  m2 / s. Fluviální sedimenty nemají hydrogeologický význam pro malé plošné rozšíření. Zájmové území náleží k humidnímu klimatu. Na přírodní doplňování podzemních vod má vliv intenzita srážek a jejich rozdělení, krátkodobé a intenzivní srážky a nižší podíl sněhu spíše snižují infiltraci ve prospěch odtoku. Míra zvodnění krystalinika je nízká a nevýznamná.
	
C.3.2.   Povrchová voda

Větší hydrologický význam má pásmo povrchového rozpojení puklin zvětralinového pláště, jehož zvodnění je závislé především na čtvrtohorních pokryvných útvarech.
Hydrologická bilance daná vztahem množství srážek spadlých na povodí v bilancovaném období, množstvím vody, které odteklo uzavíracím profilem povodí a množstvím vody, které 
se odpařilo, byla v posledních letech značně narušena.
Suché období, počínající přibližně rokem 1990, bylo přerušeno vysokými srážkovými úhrny v nevegetačním období 1993-94. Deficit doplňování podzemních vod, který po celé uvedené období postupně narůstal, byl významně zmenšen. Kulminace základního odtoku, která nastala v dubnu toho roku, většinou přesáhla dlouhodobé průměry z období 1971-90. 

Vzhledem k rychlosti dotace byly doplněny především mělké oběhy podzemních vod. Proto také následný pokles zásob podzemních vod byl  velmi rychlý,  protože  evapotranspirace  z hladin  v malé hloubce  pod terénem je vysoká a byla podpořena nadprůměrnými teplotami. Proto minima základního odtoku soustředěná do srpna byla srovnatelná s předcházejícím rokem.
Řešené území patří k povodí Dunaje, jeho přítoku Moravy, dílčího povodí Dyje. Území je odvodňováno Dukovanským potokem  č. h. p. :4-16-01-105. 
Veškeré  vodní toky a plochy jsou významným  krajinným prvkem ze zákona č. 114/92 Sb., o ochraně přírody a krajiny.

Vodohospodářská mapa 1 : 50 000

C.4.   Půda

Obec Dukovany se nachází v přírodní zemědělské oblasti nížinné N4, mírně suché, mírně teplé. V katastrálním území se vyskytují půdy patřící do skupiny HM 13 hnědozemně a slabě oglejené hnědozemně s méně výrazným  procesem illimerizace, převážně středně těžké, většinou bez skeletu, velmi hluboké, charakterizované velmi propustným podložním substrátem.   Zemědělská výrobní oblast – bramborářská střední.

C.5.   Geofaktory

C.5.1. Geomorfologie

Území náleží k Českomoravské vysočině, geomorfologického celku Jevišovské pahorkatiny, podcelku Znojemské pahorkatiny. Členitost území spolu s klimatem odpovídající nadmořské výšce kolem 380 m.n.m., vytvořily předpoklad pro charakteristické členění základních krajinných prvků lesů, vodních ploch a polí. Území je charakteristické zvlněnými plošinami intenzivně zemědělsky obdělávanými do kterých se zařezávají údolí říček Rokytné, Jihlavy a Rouchovanky.
Řeky představují typ přirozeného koryta s břehovými porosty s lesnatými svahy a vystupujícími skalinami, početné peřeje a údolní louky vhodné pro rekreační využití.
Jedná se o relativné málo dotčené ú zemí z hlediska rozmístění průmyslu, kromě JeDu zde není žádná větší průmyslová výroba. Katastr Dukovan náleží do kontrolovaného pásma JeDu.

C.5.2.  Geologicko - litologické poměry

Po geologické stránce je území tvořené hlubinné metamorfovaným kristalinikem moldanubika. Moldanubikum je převážně tvořeno biotickými pararulami, místy migmatisovanými granulity a tvoří v území pruh mezi Náměští nad Oslavou a Dukovany, lokálně se v moldanubiku vyskytují vložky kvarcitů, amfibolů, krystalických vápenců.
Kvarterní sedimenty jsou zastoupeny především hlinitopísčitými a kamenitopísčitými eluvii, sprašovými hlínami, fluviálními usazeninami pleistoceních štěrkopískových a hlinitopískových náplavů a haloceních povodňových usazenin.
  
C.6.  Fauna a flora 

Přírodní prostředí širšího zájmového území vykazuje známky poměrně značného strukturního a funkčního zjednodušení, zapříčiněného zejména výraznými intenzifikačními zásahy do nelesní krajiny v průběhu 60. - 80. let (zornění nad 90%, odvodnění původních luk, vysoká míra upravenosti vodotečí. Pro k.ú. Dukovany mimo zástavbu jsou charakteristické velké výměry intenzivně využívaných polí, které jsou jen lokálně prokládány místními terénními depresemi a elevacemi. 
Vlastním průzkumem lze vyhodnotit území se střední ekologickou stabilitou. Antropogenně ovlivněná lesní společenstva s narušenou autoregulační schopností, polokulturní louky, upravené vodní toky a nádrže se sníženou kvalitou vody a narušenými břehovými společenstvy,  běžná doprovodná vegetace komunikací. 

V současné době je v zájmovém území nepůvodní biota kulturní zemědělské krajiny s nepatrnými zbytky společenstev blízkých původním. Jsou to především xerotermní společenstva vázaná na kamenité, suché a  nekosené meze bez dřevin a společenstva vázaná na náletová mezofylní, většinou ruderalizovaná  společenstva na ostatních mezích. Výjimečně se dochovaly vlhké louky a přirozený tok s ruderalizovaným lužním porostem. 
Nivy vodních toků, které jsou rovněž významné krajinné prvky, jsou většinou vlivem  nevhodných vodohospodářských úprav pouze s průměrným stupněm ekologické stability. 
V lokalitě hodnoceného subjektu se nenachází žádná lokalita ani prvek chráněný ze zákona č. 114/92 Sb.         
Zájmové území se nachází uprostřed zemědělské farmy a z přírodního hlediska je strukturně a funkčně zcela pozměněno a zjednodušeno. Nezpevněné plochy představují neudržované trávníky a opuštěné ruderalizované plochy mezi budovami a oplocením. 
Přírodovědná šetření zpracovatele dokumentace formou orientačního biologického průzkumu, vzhledem na zimní období  nebyla v areálu  prováděna. Vzhledem k charakteru zájmového území, které je z přírodního hlediska  strukturně a funkčně zcela pozměněno a zjednodušeno, lze odvodit obecnou charakteristiku stavu bioty, dostatečnou pro účely posouzení vlivů této navrhované výstavby na životní prostředí. 

Lesní porosty

Do vlastního zájmového území posuzovaného záměru lesní porosty nezasahují, zájmové území výstavby se rovněž nedotýká ochranného pásma žádného lesního porostu.

Prvky dřevin rostoucí mimo les

V prostoru budoucího staveniště, uvnitř areálu zemědělské farmy, se žádné dřeviny nenacházejí. 

Vodní plochy, mokřady, vodní toky

Ve vlastním zájmovém území výstavby se takové prvky nenacházejí. 

Flora zájmového území navrhované výstavby

Nezpevněné plochy v zájmovém území výstavby jsou tvořeny neudržovanými trávníky a opuštěnými ruderalizovanými plochami mezi jednotlivými objekty zemědělského areálu. S ohledem na dobu zpracování nemohl být proveden ani orientační biologický průzkum na budoucím staveništi. Charakter lokality nám však jednoznačně umožňuje posoudit, že plocha staveniště posuzované stavby a nejbližšího okolí není příhodná pro výskyt zvláště chráněného genofondu rostlin. 

Závěr:
Dle názoru zpracovatele oznámení proto nebude nutno přijímat specifická opaření k ochraně vybraných druhů rostlin nebo jejich společenstev. 

Fauna zájmového území

V zájmovém území lze oprávněně předpokládat, z hlediska výskytu fauny, velmi ochuzená stanoviště. S ohledem na dobu zpracování oznámení  nemohl být proveden ani orientační biologický průzkum na budoucím staveništi. Charakter lokality nám však jednoznačně umožňuje posoudit, že plocha staveniště posuzované stavby a nejbližšího okolí není příhodná pro výskyt zvláště chráněného genofondu živočichů. Zpracovatel dokumentace proto nepředpokládá v rámci zájmového území posuzované stavby podmínky pro rozvoj populací  zvláště chráněných druhů, ve vztahu k charakteristickému výskytu a reprodukci. 
 Konkrétní výstupy terénních šetření lze shrnout následovně:
•	savci - hraboš polní (Microtus arvalis), krtek obecný (Talpa europaea). 
•	         - potkan (Rattus norvegicus)
•	ptáci - vrabec domácí (Passer domesticus), konipas bílý (Motacilla alba), strnad obecný (Emberiza citrinella), zvonohlík zahradní (Serinus serinus),  stehlík obecný (Carduelis carduelis), kos černý (Turdus merula), bažant obecný (Phasianus colchicus), holub domácí (Columba palumbus). Hnízdění vlaštovky obecné ve stájích nezjištěno. Nebyl zjištěn výskyt nebo hnízdění poštolky obecné, sýčka obecného nebo sovy pálené.  

Závěr:
Podle názoru zpracovatele oznámení nebude nutno řešit žádná zvláštní opatření k ochraně živočichů a jejich společenstev.

C.7.  Územní systém ekologické stability a krajinný ráz

C.7.1.   Územní systém ekologické stability

Generel územního systému ekologické stability stanovuje závazné limity využívání území ve vztahu k potřebě udržení a obnovy původních společenstev a zachování genetické informace o území. Základní funkce územního systému ekologické stability spočívá ve stabilizačním působení biokoridorů, biocenter a interakčních prvků na okolní méně stabilní území. ÚSES je definován jako vzájemně propojený soubor přirozených i pozměněných, ale přírodě blízkých ekosystémů, které udržují přírodní rovnováhu. K dalším funkcím patří efektivnější využití přírodního potenciálu území, zachování a šíření genetické informace, zvýšení estetické kvality území a další funkce.
Plnění těchto funkcí vyžaduje prostorové a funkční nároky, které jsou dány : 
a)	přirozenou rozmanitostí stanovišť
b)	prostorovými vztahy přirozených ekosystémů
c)	minimálními prostorovými parametry potřebnými k uchování genetické informace
d)	aktuálním stavem využívání území
K dalším funkcím ÚSES patří efektivnější využití přírodního potenciálu území včetně zvýšení estetické kvality.  
Koncepční předpoklady dotvoření krajiny jsou rozčleněny na dvě základní oblasti, a to na nadregionální a na lokální systém ekologické stability. Nejblíže lokality staveniště prochází nadregionální biokoridor řeky Jihlavy s ochranou zónou a VKP 394 – U Dukovanské elektrárny, lesní porosty na sutích, blízké přírodní skladbě dřevin. Lokální systém ekologické stability není pro katastr zpracován.

Vlastní objekt výkrmny býků rekonstruovaný na výkrm prasat se nachází v jižní části u hranice oblasti klidu Střední Pojihlaví. Posuzovaná stavba nemůže oblast klidu  určenou k ochraně krajinného rázu, svými emisními vlivy v žádném případě ovlivnit.

C.7.2.   Krajinný ráz

Katastrálnímu území a obci Dukovan dominuje Jaderná elektrárna nad obcí. V zemědělské části krajiny katastrálního území obce  je relativně nízký podíl zeleně a přírodních ploch. V krajině se navrhuje ozelenění liniových prvků - silnic    a zemědělských účel. komunikací v souladu s plánem ÚSES. Dále v rámci dokumentace ke stavebnímu řízení bude navržena funkční zeleň jako doprovod ostatních technických úprav v obci i krajině. Veškeré ozelenění je nezbytné provádět autochtonními druhy dřevin, tj. odpovídajícími místním podmínkám.
Významné krajinné prvky jsou chráněny před poškozováním a ničením. Využívat je lze pouze tak, aby nedošlo k ohrožení nebo narušení jejich ekostabilizující funkce (§ 4 odst. 2 zákona). K zabezpečení ochrany krajinného rázu katastru existuje legislativní opora zejména v zákoně č. 114/1992 Sb. Zákon v § 12 odst. 1 praví: "Krajinný ráz, kterým je zejména přírodní, kulturní a historická charakteristika určitého místa či oblasti, je chráněn před činností snižující jeho estetickou a přírodní hodnotu. Zásahy do krajinného rázu, zejména umisťování a povolování staveb mohou být prováděny pouze s ohledem na zachování významných krajinných prvků, zvláště chráněných území, kulturních dominant krajiny, harmonické měřítko a vztahy v krajině."
Krajinný ráz je chráněn celoplošně, přičemž význam jeho ochrany stoupá souběžně s estetickou hodnotou jednotlivých partií krajiny. K umisťování a povolování staveb, jakož i jiným činnostem, které by mohly snížit nebo změnit krajinný ráz je nezbytný (podle odstavce 2 § 12 zákona č. 114/1992 Sb.) souhlas orgánu ochrany přírody.
Mimořádně významné stromy, jejich skupiny a stromořadí lze vyhlásit dle § 46 odst. 1 zákona č. 114/1992 Sb. za památné stromy.
Druhy rostlin a živočichů, které jsou ohrožené nebo vzácné, vědecky či kulturně velmi významné, lze vyhlásit dle § 48 odst. 1 zákona č. 114/1992 Sb. za zvláště chráněné. V současné době jsou zvláště chráněné druhy rostlin vyjmenovány v příloze č. II prováděcí vyhlášky č. 395/1992 Sb. k zákonu č. 114/1992 Sb. a zvláště chráněné druhy živočichů v příloze č. III téže vyhlášky.
V širším území nebyl výskyt zvláště chráněných druhů organismů zjištěn.

C.8.  Zhodnocení kvality životního prostředí

C.8.1.   Krajina

Širší území , v němž se nachází staveniště, lze hodnotit z hlediska narušení  ekologických vazeb  a celého systému ekologické stability jako krajinu středně, místy až silně postiženou intenzifikačními faktory, především zemědělskou činností. Na druhé straně je nutno konstatovat, že určité partie a v oblasti hydrografické sítě, si zachovaly přirozené prvky. Základní kostra ekologické stability zůstala při porovnání s historickým stavem v podstatě zachována. Systém velkovýrobního hospodaření se projevil především ve scelení pozemků do velkých bloků a maximální mírou zornění.

Katastr Dukovan má charakter kulturní krajiny podstatně ovlivněné lidskou činností. Většina katastru je součástí intenzívně využívané zemědělské krajiny s dominantou Jaderné elektrárny bez výraznějších estetických prvků, jejíž typický ráz určují vedle zvlněného reliéfu především rozsáhlé hony orné půdy. 
Dnešní podobu nelesní krajiny podstatně ovlivnila intenzifikace zemědělství, která proběhla v druhé polovině dvacátého století - scelování pozemků, chemizace, velkoplošné odvodnění. K nejvýraznějším negativním projevům intenzifikace zemědělství patří v krajině snížení její prostupnosti (díky zrušení řady polních cest), pokles podílu rozptýlené dřevinné vegetace (na mezích, kolem zrušených cest apod.), zrychlený odtok vody spojený s rozvojem půdní eroze a se zvýšenou pravděpodobností výskytu povodňových jevů, celková nadměrná eutrofizace krajiny (obohacení živinami) spojená se šířením ruderální (plevelné) vegetace, regulace vodních toků.
Charakter vegetačního krytu území vyplývá především z přírodních podmínek a způsobu využití krajiny. Celkově převažují produkční společenstva kulturních plodin na orné půdě. Podíl ploch s trvalou vegetací dřevinných a bylinných společenstev je podstatně nižší.
Esteticky i ekologicky nejvýznamnějším typem trvalé vegetace jsou lesy v údolí řeky Jihlavy. 
Nelesní porosty dřevin se vyznačují převážně pestrou, místně proměnlivou dřevinnou skladbou, s převahou náletu autochtonních (geograficky původních) druhů (olše, vrba, jasan, bříza, osika, dub, lípa, bez černý, růže šípková, svída aj.).
Bylinné porosty jsou reprezentovány především loukami a pastvinami, rozptýlenými v různých částech katastru (např. při okraji obce či podél některých úseků vodních toků) a vyznačujícími se většinou nízkou druhovou diverzitou a tudíž i nepříliš vysokým ekologickým významem. Charakteristická liniová společenstva (částečně udržovaná i neudržovaná) s významným podílem ruderálních (plevelných) druhů tvoří doprovodnou vegetaci silnic a některých úseků cest a vodních toků. Podél komunikací jsou často doplněná o výsadby stromořadí ovocných dřevin.
Mimo souvislejší porosty trvalé vegetace je třeba zmínit ještě vzrostlé solitérní stromy, které obvykle oživují především zemědělsky intenzívně využívané části krajiny. Nedostatek těchto stromů se nahrazuje navrženými výsadbami u polních cest a sakrálních památek.
Stupeň zemědělského hospodaření v zájmovém území je obvyklý v tomto klimatickém regionu. Jedná o bramborářskou zemědělskou výrobní oblast s vysokým stupněm zornění. 

C.8.2.   Charakter obce, venkova

Krajina představuje soubor ekosystémů, které se v ní historicky vytvořily. Jedná se jednak o ekosystémy původní, jednak o ekosystémy umělé, vzniklé větším či menším přičiněním člověka. Člověk přírodní pochody, interakce a vazby usměrňuje, ruší a zakládá nové.V  našich podmínkách tyto nové druhotné ekosystémy a tzv. „kulturní krajina“ převládají. Vyznačují se monokulturním způsobem využívání a obhospodařování krajiny (maximálním zorněním zemědělské půdy, zaváděním monokultur v lesních porostech). Každá monokultura je ovšem závislá na neustálých energomateriálových vkladech člověka, není schopna samostatné existence. Je silně ohrožená škodlivými činiteli  všeho  druhu - chorobami, škůdci, nepříznivými dopady klimatu.
Řešené území je již po velmi dlouhou historickou dobu osídleno, což se projevilo i na vzhledu krajiny. Nyní je převážná většina ploch zemědělsky využívaná, dominuje orná půda.
Dominantu tvoří jaderná elektrárna Dukovany. 

C.8.3.   Chráněné oblasti a přírodní rezervace

V lokalitě hodnoceného subjektu se nenachází žádná lokalita ani prvek chráněný ze zákona č. 114/92 Sb. Vlastní objekt výkrmny býků rekonstruovaný na výkrm prasat se nachází v jižní části u hranice oblasti klidu Střední Pojihlaví. 2 km severně od stavby se nachází přírodní rezervace Dukovanský mlýn a dále potom Mohelnská hadcová step. 
Většina zemědělského půdního fondu má charakter intenzivně obhospodařovaných ploch.

C.8.4.   Oblasti surovinových zdrojů

Posuzovaná lokalita se nenachází v oblasti surovinových zdrojů ani jiných přírodních bohatství. 

C.8.5.   Ochranná pásma

Ochranná pásma vyplývající ze zákona

A) ochranná pásma elektrických vedení
Ochranná pásma a režim v nich pro vedení zřizovaná po 31.12.1994 jsou stanovena dle zákona č. 222/94 Sb., § 19. Tato ochranná pásma činí:
- OP venkovních vedení VN 1-35 kV a trafostanic VN/NN	7 m od krajního vodiče (resp. od trafostanice)
- OP velmi vysokého napětí 	35-110 kV včetně	12 m
				110-220 kV včetně	15 m
				220-400 kV včetně	20 m
				nad 400 kV		30 m
Pro vedení vybudovaná před nabytím účinnosti tohoto zákona zůstávají zachována OP stanovená dle dřívějších předpisů, a to:
- OP velmi vysokého napětí 	220-380 kV 	            25 m
				110-220 kV 	            20 m
				60-110 kV 	            15 m
- OP venkovních vedení VN a trafostanic VN/NN	10 m
- OP kabelových vedení všech napětí		1 m
- OP venkovních vedení NN se nestanovuje
Ochranná pásma se měří od krajního vodiče vedení na každou stranu. Pásmo je vymezeno svislou rovinou.
B) Ochranná pásma  produktovodů a plynovodů
B1) Ochranná pásma plynovodů jsou dle zákona č. 222/1994 Sb.vymezena ve vodorovné vzdálenosti měřené po obou stranách kolmo na plynovod nebo plynovodní přípojku. Jejich šíře činí na každou stranu:
-	u plynovodů a přípojek do průměru 200 mm včetně 	4 m
-	u plynovodů a přípojek 200-500 mm			8 m
-	u plynovodů a přípojek nad 500 mm		          12 m
-	u nízkotlakých a středotlakých plynovodů a přípojek, jimiž se   rozvádějí plyny v zastavěném území obce 		                        1 m
-	u technologických objektů				4 m
-	ve zvl. případech  (v blízkosti těžebních objektů, vodních děl) může ministerstvo stanovit rozsah OP až na 200 m

Stavební činnost a úpravy terénu v ochranném pásmu lze provádět pouze s předchozím písemným souhlasem provozovatele příslušného plynárenského zařízení.
B2) Bezpečnostní  pásma jsou určena  k zamezení nebo  zmírnění účinků případných havárií a k ochraně života, zdraví a majetku osob. Bezpečnostní pásmo VVTL plynovodu je 200 m kolmo na obě strany plynovodu. Každý zásah do bezpečnostního pásma VVTL plynovodu musí být projednán s odborem provozu a údržby s.p. Transgas Praha.
C) Ochranná pásma vodovodů jsou dle ČSN 2 m od okraje potrubí
D) Ochranná pásma kanalizace jsou dle ČSN 3 m od okraje potrubí
E) Ochranná pásma  silnic
Silniční ochranná pásma se zřizují podle zákona o pozemních komunikacích ze dne 23.1.1997 při všech dálnicích, silnicích a místních komunikacích I. a II. třídy mimo území zastavěná nebo k souvislému zastavění určená. Hranice silničních ochranných pásem je určena svislými plochami vedenými po obou stranách komunikace ve vzdálenosti:

Od osy přilehlého jízdního pásu dálnice a rychlostní silnice I. třídy nebo rychlostní místní komunikace	100 m	
Od osy vozovky nebo přilehlého jízdního pásu ostatních silnic I. třídy a ostatních místních komunikací I. Třídy	50 m	
Od osy vozovky silnic II. a III. třídy 	15 m	
V silničních ochranných pásmech lze jen na základě povolení silničního správního úřadu a za podmínek v povolení uvedených:
-	provádět stavby, které vyžadují povolení nebo ohlášení stavebnímu úřadu 
-	provádět terénní úpravy.
Povolení se nevyžaduje pro stavby čekáren linkové osobní dopravy, telekomunikačních a energetických vedení a pro stavby související s úpravou odtokových poměrů.
V silničních ochranných pásmech lze povolit zřizování a provozování reklamních poutačů, propagačních a jiných zařízení, světelných zdrojů, barevných ploch jen pokud nemohou být zaměněny s dopravními značkami nebo dopravními zařízeními nebo pokud nemohou oslnit uživatele komunikace. Povolení vydává příslušný silniční správní úřad.
V silničním ochranném pásmu na vnitřní straně oblouku silnice a místní komunikace I. nebo II. třídy o poloměru 500 m a menším a v rozhledových trojúhelnících prostorů úrovňových křižovatek těchto pozemních komunikací se nesmí zřizovat a provozovat jakékoliv objekty, vysazovat stromy nebo vysoké keře a pěstovat takové kultury, které by svým vzrůstem rušily rozhled potřebný pro bezpečnost silničního provozu. Tato podmínka neplatí pro lesní porosty.
Rozhledové trojúhelníky křižovatek mimo zastavěné území obce: strany rozhledových trojúhelníků se stanovují 100 na silnici hlavní a 55 m na silnici označené jako vedlejší. V zastavěném území obce závisí velikost rozhledových trojúhelníků na návrhové rychlosti. 
F) Ochranná pásma  železnic činí dle zákona 60 m od osy krajní koleje
G) Ochranná  pásma podzemních dálkových  kabelů jsou 2 m po celé délce kabelové trasy. Hloubka OP je 3 m a rovněž do výšky činí 3 m (měřeno od úrovně půdy). V OP je zakázáno zřizovat stavby, skládky materiálu a provozovat činnosti, které by mohly znesnadnit  přístup ke kabelům nebo hrozit plynulost a bezpečnost jejich provozu. Dále je zakázáno provádět bez  souhlasu zodpovědné organizace zemní práce (výkopy, sondy).
H) Manipulační pásma vodních toků: ochranná pásma vodních toků vyplývající ze Zákona o vodách (pro oplocení 6 m, pro trvalé objekty 15 m od břehu, paty hráze). OP se měří od břehové hrany, jedná se o volný manipulační pruh. V tomto pásmu nesmí být umisťovány žádné nadzemní stavební objekty. Hodnocenou stavbou ochranná pásma nebudou dotčena.
I) Ochranná pásma lesů činí dle zákona č. 289/95 Sb. 50 m od okraje lesní parcely.

Ochranná pásma a pásma hygienické ochrany vyhlašovaná

A) Ochranná pásma vodárenských zdrojů nezasahují do řešeného území.
B) ČOV není
C) OP hřbitova 25 m, není

D) OP objektů živočišné výroby bude vyhlášeno stavebním úřadem 
Problematika navrhování PHO středisek živočišné výroby byla předepisována metodickým návodem hlavního hygienika ČR pro posuzování chovu zvířat z hlediska péče o vytváření a ochranu zdravých životních podmínek, čj. HEM - 300  z  12. 6. 1992. V prosinci 1997 byl  tento předpis zrušen a je  nahrazen Metodickým doporučením Státního zdravotního ústavu z 5. 8. 1998. 
Vypočtené pásmo hygienické ochrany  v kap. B. III. 1. 
Pro kvantifikaci emise čpavku se používá emisní faktor stanovený metodickým pokynem odboru ochrany ovzduší MŽP zveřejněným ve Věstníku MŽP č.1/98 v jednotce kg/rok  na jeden kus zvířete. Hlavním účelem tohoto metodického pokynu je však poskytnout příslušným orgánům státní správy v ochraně ovzduší podklad pro ověření údajů provozovatele ke stanovení poplatků za znečištění ovzduší (zákon č. 212/1994 Sb.). 
Opatření FVŽP k zák. č. 309/91 o ochraně ovzduší má u většiny znečišťujících látek uveden obecný požadavek nepřekročení limitů ve více než 5 % případů.
Další ochranná pásma vodohospodářská a hygienická bude řešit rozvozový plán  kejdy. Skladování a užití kejdy a hnoje jako odpadu (02 01 06) řeší zákon č. 156/1998 Sb. § 9, resp. vyhláška MZe č. 274/1998 Sb. § 5 a 7. 
Odstupové vzdálenosti mezi hnojenými plochami a objekty hygienické ochrany viz. kap B. II. 3.  
                200 m od souvislé zástavby obcí
                100 m po stranách vodních toků
                100 m od rybníků a vodních nádrží
                100 m od ploch veřejných zájmů, rekreačních ploch a oblastí
                  50 m po stranách melioračních svodnic a odpadů

C.8.6.   Architektonické památky a archeologická naleziště

Pro k.ú. Dukovany nebyla dosud zpracována dokumentace archeologických zájmů a nalezišť, proto celá k.ú. zájmového území je nutno považovat za území  s archeologickými nálezy. 
Při zásazích do terénu na takovém území dochází zpravidla k narušení archeologických situací a nálezů. Proto je nezbytné ve smyslu ustanovení § 22 odst. 2 zákona č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči, ve znění pozdějších předpisů, zajistit provedení záchranného archeologického výzkumu. Z citovaného zákonného ustanovení vyplývá povinnost investora v případě zemních prací při rekonstrukci inž. sítí,  již od doby přípravy zemních prací oznámit stavební záměr archeolog. oddělení Jihomoravského muzea umožnit jemu nebo jiné oprávněné instituci provést na dotčeném území záchranný archeologický výzkum. Jinak při vlastní rekonstrukci objektu se nepředpokládají zemní práce. 

C.8.7.   Jiné charakteristiky životního prostředí

Z hlediska estetických a krajinářských požadavků je nutné navrhovanou a posuzovanou přestavbu, modernizaci  doplnit výsadbou zeleně navazující na zeleň stávajícího střediska.

Radonové riziko
Většina prvků v horninách je stabilních, ale vyskytuje se zde i skupina tzv. přírodních radionuklidů, u kterých probíhá po celou dobu geologickou existenci země radioaktivní rozpad.
Proběhne-li v určité látce jedna radioaktivní přeměna (rozpad) za jednu sekundu, má aktivita dané látky 1 Bq (becquerel). Při sledování radonu v půdním vzduchu se používá veličina objemová aktivita radonu,uváděná v jednotkách Bq/m3.
Primárním zdrojem radonu je v geologickém prostředí uran 238 U v horninách. Obecně lze říci, že nejvyšší obsahy uranu jsou dosahovány v horninách vyvřelých (např. v durbachitech, žulách), střední obsah v metamorfovaných horninách (např. pararulách) a  nejnižší v sedimentárních horninách (např. pískovcích, jílovcích).
Podle odvozené mapy radonového rizika, kterou zpracoval Český geologický ústav pro všechny regiony České republiky v měřítku 1 : 200 000  a která hodnotí radonové riziko ve třech limitech, se území nachází ve středním pásmu rizika, Gn ortoruly a migmatity. 
Přestože řada faktorů může výrazně ovlivňovat migraci radonu (vedle propustnosti hornin a půd, teplota atmosféry a půdy, tektonické porušení hornin, homogenita vertikálního profilu hornin a pod.) bude, podle mého názoru, vzhledem k údajům z mapového podkladu a s ohledem na charakter stavby, nebude nutné provádět detailní radonový průzkum. Před zpracováním prováděcí dokumentace je však nutné uvedený postup konzultovat s OHS.
Je vhodné např. výstavba byla prováděna ze stavebních materiálů s hmotnostní aktivitou 226 Ra menší než 120 Bq/kg a to pouze pro prostory, kde se budou zaměstnanci zdržovat více než 2,5 hod denně, tj. 1 000 hod/rok. 

C.8.8. Situování stavby ve vztahu k územně plánovací dokumentaci

Obec Dukovany mají zpracovaný Územní plán zpracovaný a schválený v roce 1991. Zpracoval Stavoprojekt Jihlava. Situování objektu pro výkrm prasat    není v rozporu s touto  územně plánovací dokumentací, včetně PHO, hodnocený objekt je umístěn na ploše zemědělské výroby, zemědělském středisku mimo obec. 

ČÁST D – KOMPLEXNÍ CHARAKTERISTIKA A HODNOCENÍ VLIVŮ ZÁMĚRU NA OBYVATELSTVO A ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ

D.I. Charakteristika předpokládaných vlivů záměru na obyvatelstvo a životní prostředí a hodnocení jejich velikosti a významnosti

D.I.1.   Vlivy na obyvatelstvo

Výstavba resp. rekonstrukce objektu  pro výkrm býků na výkrm prasat   v Dukovanech   při komplexním posouzení vlivů celé budoucí kapacity, včetně situování v dostatečné vzdálenosti  od centra obce i od nejbližší obytné zástavby obce a s přihlédnutím k charakteru provozu na základě  předchozího vyhodnocení kap. C. II. nepřináší žádná významná rizika ani zásadní negativní vlivy na obyvatelstvo.
V dosahu emisí zápachu se podle výpočtu PHO nenachází žádný z hygienicky chráněných objektů.

Zdravotní rizika, sociální a ekonomické důsledky

S ohledem na dříve kvantifikované vlivy, zejména pokud se jedná o škodliviny, které jsou schopny přenosu atmosférou a představují tak relativně nejvyšší a nejrychlejší možné ovlivnění obyvatel (amoniak a osmogeny), je možné konstatovat a je doloženo v předchozích částech, že emise amoniaku, které budou vznikat ve vpředu dokladovaných kvantifikovaných množstvích, včetně zápachových látek s ohledem na vzdálenost a stupeň ředění nemohou ohrozit za běžných rozptylových situací pohodu a v žádném případě zdraví obyvatel obce.
Zdrojem vzniku emisí zápachových látek ve stájích pro hospodářská zvířata je rozklad organické hmoty, obsažené v jejich tělesných výměšcích /výkaly, moč, pot, sliny, dech, zažívací plyny), v předkládaném nebo zbylém krmivu. Měřitelné součásti těchto zápachových látek je zejména amoniak (NH3), sirovodík (H2S), oxid uhličitý (CO2), metan (CH4), kyselina máselná, kyselina octová, merkaptan a další.
Za hlavní škodlivou emisní složku ze stájového ovzduší je obecně pokládán amoniak (NH3) a všeobecně je uváděno, že omezováním emisí amoniaku dochází i ke snižování produkce dalších uvedených škodlivin do ovzduší. Zápachy a amoniak se co do místa vzniku i původu ve stájích prakticky překrývají, neexistuje však mezi oběma duhy emisí signifikantně průkazný vztah. Amoniak je ve stájové zápachové emisi samostatnou hlavní zápachovou složkou, výrazně překrývající ostatní méně intenzivní zápachové látky. Za příčinu tohoto nesouladu se považuje rozdílnost fyzikálně – chemických vlastností amoniaku a skupiny ostatních zápachových látek. Při množství ostatních zápachových látek působením přiváděného vzduchu a stájové teploty se projevuje vzájemné protichůdné nebo kompenzační  ovlivňování čichového pocitu zápachu. Úroveň vnímané zápachové amoniakální emise není proto vždy, ale především při vyšších stájových teplotách shodná s úrovní emise ostatních látek. 

Průměrné hodnoty stájových kubatur a objemových dávek přívodu vzduchu potřebných k odvětrání zápachu :
Druh stáje	Potřebná průměr.dávka přívodu vzduchu m3/hod. na 1 VDJ	Průměrná kubatura stáje
 m3 /1 VDJ            	
Haly pro drůbež	                 1 040	                 73	
Stáje pro prasata	                    435	                 36	
Stáje pro skot	                    268	                 29  	
Pramen : Oldenburg, J. : Geruchs und Ammoniak – Emissionen aus der Tierhaltung (SRN) In : Konopásek 1996

K působení imisí amoniaku na člověka lze podle dostupných pramenů (Konopásek 1996) uvést, že např. při vdechování stájového vzduchu se zvyšuje dechová frekvence člověka – ošetřovatele cca o 5 – 25 %. Vteřinová kapacita dechu se současně snižuje průměrně o 15 %, u některých osob až o 55 %. (Kovalevsky H. 1981 in Konopásek 1996). Vysoká koncentrace NH3 způsobuje naleptání očí, dýchacích orgánů a kůže. Hraniční hodnota pro ohrožení života představuje koncentraci 2 500 ppm NH3 (Vetter, H – 1988 in Konopásek 1996). Strombaugh, D.P. (1969 in Konopásek 1996) uvádí při koncentraci 50 ppm NH3 ve stájovém vzduchu  projevy slzení očí a silné dráždění  nosních dýchacích cest. Při 10 ppm NH3 nebyly uvedené projevy pozorovány. V SRN norma DIN 18910 „Klima v uzavřených stájích“ vyžaduje průkaz, že k zabránění otrav osob plynem ve stájích jsou zajištěny předepsané předepsané předpisy a směrnice a nepřekročí se maximálně pracovně přípustná koncentrace NH3  0,05 l/m3 vzduchu (= 50 ppm). Uvedená hodnota se vztahuje k osmihodinové pracovní době ve stáji. V kontextu uvedených podkladů a konstrukčního řešení stavby ve vazbě na větrání stájí a ve vazbě na propočítaný dosah pachových emisí pro návrh PHO farmy je možné dovodit, že uvedená problematika se týká především vnitřního prostředí ve stáji a bude mít vztah i k zoohygieně chovu.  
Amoniak vzniká vždy teprve po určité době rozkladem organické hmoty ve stáji, zatímco zápach vzniká okamžitě a bezprostředně. Amoniak se proto spíše vyskytuje a převládá v zápachu déle skladované hmoty ve stáji než v zápachu čerstvých výkalů. Emise amoniaku je o to větší, čím déle zůstávají exkrementy ve stáji, čím je větší teplota ve stáji a čím větší množství organické hmoty se nachází v proudění vzduchu. Toto tzv. „dvojí emisní působení“ je např. příčinou  vysokých emisních hodnot amoniaku při chovu drůbeže na hluboké podestýlce a ve stlaných stájích prasat.
V souvislostech výše prezentovaného rozboru pokládá zpracovatel dokumentace za potřebné připomenou i to, že na produkci amoniaku má i způsob technologie odklizu kejdy. Doporučuji  aplikovat  deodorant Enviro Plus, který redukuje čpavek v organizmu a extrementech zvířat. 
K narušení faktoru pohody obyvatel rodinných domků ležících v  blízkosti  komunikace do střediska v uvedené obci může docházet  při výstavbě, kde může vedle zvýšené hlučnosti dojít i k nepatrnému zvýšení prašnosti. Tento vliv je však krátkodobý a únosný. Protihluková opatření pro tuto fázi posuzovaného záměru nejsou potřebná.
Taktéž v souvislosti s akustickou zátěží provozu stáje není nutné předpokládat takové zvýšení, které by mohlo znamenat ovlivnění zdravotního stavu  obyvatel Žďárec. Chov prasat  v  projektovaných  stájích  vyžaduje nucenou ventilaci, která svým hlukem nebude dosahovat ve vzdálenosti 10 m více než Lw 55 dB hladiny hluku. 
Dopravní frekvenci lze označit za málo významnou. Není proto nutné uvažovat s žádnými opatřeními ohledně protihlukové ochrany nejbližší obytné zástavby v souvislosti s navrhovanou stájí pro chov prasat.  

Sociálně-ekonomické dopady výstavby lze v dané době a v daném území hodnotit neutrálně, neboť v současném období je i tato zemědělská oblast charakterizována poklesem intenzity zemědělské výroby. Výstavba plánované investice nepochybně tento trend zastaví a naopak zvýší. Na zaměstnanost obyvatel dříve výrazněji zemědělských obcí ve svých původních profesích nebude mít stavba prakticky žádný výrazný vliv. Pravděpodobně zajistí stabilizaci pracovních sil  pro místní obyvatele.
Z hlediska poskytování pracovních příležitostí je často uváděn argument, že počet činných osob v zemědělské prvovýrobě je poměrně malý (4 až 5 %). Světové statistiky však prokazují, že jedno pracovní místo v zemědělské prvovýrobě poskytuje v navazujícím řetězci ( zpracovatelský průmysl, služby, výroba zemědělské techniky, ochranných chemických látek, léčiv apod.) práci dalším 4 až 5 pracovníkům. V absolutním počtu je to až 20 % zaměstnanosti z celého národního hospodářství.
Dále plánovaná výstavba svou kapacitou v průměrné dobytčí jednotce představuje sociálně-ekonomický faktor a to především celkovými pozitivními dopady, vyplývajícími ze zlepšené rentability firmy  a dále přes organické hnojení i na kvalitu a výnosovost půdy.

Počet obyvatel ovlivněných účinky stavby
	
Vzhledem k charakteru provozu a  vzdálenosti nejbližší obytné zástavby od posuzované stavby lze konstatovat, že k  ovlivnění zápachem nemůže docházet ani v období dlouhodobějších nepříznivých rozptylových podmínek u nejbližších okrajových rodinných domků obce ale přesto  doporučuji posílit stávající ozelenění. Za základní velkoplošný vliv u zemědělských staveb živočišné výroby je pokládána aplikace vedlejších organických produktů. 

 Narušení faktorů pohody

Vedle uvedených možných negativních vlivů, vyplývajících z produkce amoniaku a osmogenů,  nebude docházet k výraznějšímu narušení faktorů pohody obyvatel.
Vlivy na obyvatelstvo zprostředkovaně přes jednotlivé složky životního prostředí (voda, půda, ovzduší) se rovněž nepředpokládají, produkce zápachu a amoniaku není natolik významná a vzdálenost nejbližší obytné zástavby je  natolik dostatečná,  že za normálních, běžných podmínek nemůže ovlivnit pohodu v obci.

D.I.2. Vlivy na ovzduší a klima

Při rozboru vlivů uvažované investice  na ovzduší bylo konstatováno, že z hlediska těchto vlivů představuje stavba a její budoucí provoz střední  zdroj znečištění ovzduší tím, že v porovnání s minulým stavem nedochází ke  zvýšení stavu dobytka v porovnání přes dobytčí jednotky. 
Liniové zdroje znečištění budou představovat všechny dopravní prostředky, pohybující se po příjezdné komunikaci a přilehlých stávajících  komunikacích a jsou s ohledem na produkci škodlivin (viz výpočet v kap. B.III.2.1.) zanedbatelným zdrojem znečištění.
S ohledem na tyto nepříliš významné produkce škodlivin z liniové, zejména traktorové a nákladní automobilové dopravy je možné konstatovat, že tato emisní zátěž nepředstavuje v dané lokalitě v daných velmi dobrých rozptylových podmínkách výrazné ovlivnění okolního životního prostředí.

Uvedené skutečnosti a dodržení parametrů kvantifikovaných ve vztahu k ovzduší v předchozích částech vyžadují ze strany investora a budoucího provozovatele zajištění řádného provozu stáje, zejména řádného hospodaření s kejdou, skladování, aplikace podle schváleného rozvozového plánu. 
Vzhledem ke střednímu obsahu emisí SO2 v okolním ovzduší, nehrozí ani v případě amoniaku  vznik kyselých složek v ovzduší s následnou depozicí síranu amonného na povrch půdy či rostlin.
Při rozboru vlivů uvažované investice na ovzduší bylo konstatováno, že z hlediska těchto vlivů představuje stavba a její budoucí provoz střední bodový zdroj znečištění ovzduší tím, že v porovnání s minulým stavem,   dochází  ke  snížení produkce amoniaku.
I když stáj bude přitápěna, únik tepla ze stáje je minimální, včetně produkce tepla zvířaty a je přiměřená dimenzi objektu. Nelze potom předpokládat žádné významné tepelné ovlivnění mikroklimatu. Nebudou vznikat žádné emise popílku, SO2, CO a CO2 ze spalování fosilních paliv.
Uvedené skutečnosti a dodržení parametrů kvantifikovaných ve vztahu k ovzduší v předchozích částech vyžadují ze strany investora a budoucího provozovatele zajištění řádného provozu stáje, zejména řádného hospodaření s kejdou, skladování, aplikaci podle schváleného rozvozového plánu. Vzhledem ke střednímu obsahu emisí SO2 v okolním ovzduší, nehrozí ani v případě amoniaku  vznik kyselých složek v ovzduší s následnou depozicí síranu amonného na povrch půdy či rostlin.
Plošné znečištění ovzduší může znamenat aplikace kejdy jako základního vedlejšího organického produktu chovu prasat na pozemky v širších územní vztazích. Její vlivy jsou časově omezené, nejvhodnější formou eliminace emisí amoniaku představuje okamžitá zaorávka hnoje do půdy a použití aplikátoru. 
Za základní velkoplošný vliv u zemědělských staveb živočišné výroby je pokládána aplikace vedlejších organických produktů, poněvadž pozemkové zázemí zpravidla přesahuje katastrální území, na kterém je navrhována vlastní stavba, resp. území přímo dotčené vlastní stavbou. V tomto kontextu je možno si představu o velkoplošných vlivech učinit z rozvozových plánů. Předchozí kapitoly dokumentace vyhodnotily  zásady pro omezení vlivů z této aplikace. Jedná se o katastry Račic a Udeřic.

D.I.3   Vlivy hluku a záření

Posuzovaná stavba nemá žádný zdroj záření. Jediným stacionárním zdrojem hluku může být vedle mobilních zdrojů - dopravních prostředků, vzduchotechnickým zařízením – ventilátory, které nedosahují  ve vzdálenosti  10 m hladinu hluku  Lw 55 dB.
Mobilním zdrojem hluku je pouze traktorová a nákladní automobilová doprava, která nebude v nočních hodinách provozována a ani ve dne s ohledem na frekvenci nezvýší výrazně hladinu hluku v areálu ani mimo něj.

D.I.4.   Vlivy na vodu

Výstavba objektů v návaznosti na  středisko zemědělské výroby   neovlivní s ohledem na jeho charakter nijak významně odvodnění dané lokality, ani nezmění charakter odvodnění celé oblasti.
Z předpokládaných bilancí je zřejmé, že svedení dešťových vod ze střech stávajících a navrhovaných objektů a komunikací kolem objektů stávající kanalizací do místní svodnice by nemělo přinášet  problémy. Kejda a vody z kontaminovaných ploch jsou svedeny do jímky a 

budou  skladovány v jímce  s dostatečnou kapacitou. Kejda bude aplikována podle schváleného rozvozového plánu na pozemky v užívání Ing. Škody.  Splaškové vody ze stávajícího sociálního zařízení  jsou svedeny do samostatné jímky   a budou odváženy na ČOV.
Hydrologické změny v důsledku realizace stavby se rovněž nepředpokládají a lze konstatovat, že stavba nebude mít žádný výrazný negativní vliv na hladiny podzemních vod, průtoky či vydatnost vodních zdrojů. 
Podmínkou je správná aplikace kejdy s podmínkami a ochrannými pásmy stanovené v kap.
C.8.5. zejména pak ochranná pásma vodohospodářská a hygienická řešená rozvozovým plánem hnoje a kejdy. Skladování a užití kejdy a hnoje jako odpadu (02 01 06) řeší zákon č. 156/1998 Sb. § 9, resp. vyhláška MZe č. 274/1998 Sb. § 5 a 7. 

D.I.5. Vlivy na půdu

Vlivy na rozsah a způsob užívání půdy
Realizací záměru  nedojde s ohledem na jeho rozsah a umístění v rámci stávajícího areálu k záboru zemědělské půdy, nedojde  k zásadní změně ve vztahu k půdě a jejího využití  v území.

Vlivy na znečištění půdy,stabilitu a erozivitu půd	
Také vlivy stavby na znečištění okolní půdy, změnu místní topografie, stabilitu a erozi půdy se v okolí stavby nijak významně neprojeví.
Spady amoniaku v okolí max. do 100 m budou relativně nevýznamné a s ohledem  na dobrou sorpční schopnost okolních půd a jejich vysokou produktivnost nedojde k negativnímu ovlivnění jejich kvality ani k výraznějšímu okyselování půd.
Aplikace kejdy na zemědělské pozemky při dodržení zásad správné aplikace,  tak jak je uvedena v předchozích částech bude mít spíše pozitivní vliv na kvalitu a produktivitu půd, neboť se jedná o vysoce kvalitní organické hnojivo, zlepšující půdní úrodnost a strukturu. V tomto smyslu je možné vlivy stavby hodnotit ve vztahu k půdě pozitivně. 
Při výstavbě může vzniknout riziko buď zahrnováním odpadů v rámci terénních úprav nebo úkapy ropných látek při nedokonalém technickém stavu stavební mechanizace  

D.I.6. Vlivy na horninové prostředí a nerostné zdroje

Stavba nebude mít svým umístěním ani provozem žádný vliv na horninové prostředí a nerostné zdroje a nezpůsobí ani změny hydrogeologických charakteristik území.

Vlivy v důsledku ukládání odpadů
Odpady vznikající při výstavbě a provozu rekonstruovaných jsou specifikovány v předchozích částech a jedná se o odpady známé s běžnými způsoby likvidace či využití. Hlavním „odpadem“, který je však ze zemědělského, zejména pedologického hlediska cenným organickým hnojivem je  kejda, která bude využívána ke hnojení okolních pozemků v souladu s plánem hnojení a tím zlepšování jejich kvality a úrodnosti. S hnojem a kejdou musí být nakládáno ve smyslu   zákona  č. 156/1998 Sb. § 9, resp. vyhlášky  MZe č. 274/1998 Sb. § 5 a 7. Je připraven výklad MŽP, že pokud hnůj a kejda jsou využívány ke hnojení nebudou hodnoceny jako odpad ve smyslu zákona č. 185/2001 Sb.
Odpady vzniklé při výstavbě budou zčásti využity při stavbě, zčásti realizovány ve sběrnách odpadů, zčásti recyklovány a zčásti skládkovány.

S odpady vznikající při provozu bude nakládáno podle programu odpadového hospodářství. Odpady kategorie O i N budou smluvně likvidovány a nebudou mít negativní vliv na půdu a území.
Součástí stavby není ani žádné zařízení na zneškodňování odpadů a ani jakékoliv trvalé ukládání odpadů se v hodnoceném areálu nepředpokládá.

D.I.7.  Vlivy na faunu,  floru a ekosystémy

Vlivy na dřeviny rostoucí mimo les
Výstavba, rekonstrukce je v areálu farmy a nevyžaduje zásah do mimolesních porostů dřevin.
Vlivy na floru a faunu
Z pohledu přímého dotčení bioty výstavbou nedojde k žádné likvidaci. Dílčím způsobem mohou být poškozeny pouze enklávy rostlinného pokryvu (tráva) v bezprostředním okolí objektů na staveništi, ohroženy mohou být pouze skupiny epigeického hmyzu. Náprava (dosetí kulturních druhů trav) musí být zjednána ihned po ukončení výstavby v rámci sadových úprav.
Lze tedy předpokládat,že přímé vlivy záměru na faunu a floru jsou nevýznamné. Roční produkce amoniaku  nepředstavují významný zdroj znečištění a je možné s ohledem na naše i zahraniční zkušenosti dokumentovat, že ve vzdálenosti cca 50 m od stájí bývá naměřeno ředění koncentrace amoniaku a zápachu již 70 až 100 násobné.
S ohledem na depozice převážné části amoniaku v okolí stavby na ornou půdu či pěstované kulturní zemědělské plodiny a jejich využití jako hnojiva je možné předpokládat, že nedojde k výraznějšímu negativnímu ovlivnění flory a fauny v širším okolí.
Koncentrace NH3 nepřevýší ani ve stájovém ovzduší parametry ON 73 4502, což u amoniaku představuje 0,0025 % a při jeho odvětrávání do venkovní atmosféry mimo stáje bude téměř okamžitě docházet k dalšímu významnému ředění.
Přitom podle Junga (1984) je amoniak v koncentraci do 50 ppm zcela neškodný (tj.do 0,005%). Právě proto je v zahraničí jako max přípustná hranice koncentrace amoniaku udávána v hodnotě 50 ppm (viz DIN 18910 v SRN). Pod tuto hodnotu se již projevuje omezení příjmu krmiva a snížení produkce mléka, ale ještě nedochází ke zhoršenému trávení a digesci.
Z hlediska ohrožení života člověka je udávána koncentrace 2 500 ppm NH3, kdy již dochází k naleptání očí a sliznice dýchacích orgánů. Již při koncentraci 50 ppm NH3 v ovzduší se mohou projevovat u člověka projevy slzení očí a dráždění nosní sliznice.
Ani pro rostliny není amoniak v nižších koncentracích škodlivý, naopak přijatý prostřednictvím listů je pro řadu rostlin vítaným zdrojem dusíkaté výživy. Většina rostlin patří mezi středně či málo citlivé na amoniak. 
Zde je třeba mít na zřeteli i nejnovější výsledky výzkumu nizozemského kolektivu chemiků (De Jong a kol.,1996), podle kterých se radikálně mění náhled na amoniak, podle kterých amoniak neutralizuje kyselé deště a jako chemické báze  působí proti celkovému okyselení prostředí a působí jako čistidlo, které vzduch zbavuje vedle kyselin i smogu a ozónu a působí protikorozivně.
Z hodnocení v části dokumentace, věnovanému lokálnímu systému ekologické stability vyplývá,že v dosahu přímých vlivů posuzovaného areálu se nenachází žádné z biocenter ani biokoridorů. Žádné další významné součásti kostry ekologické stability a interakční prvky se v nejbližším okolí nevyskytují a nebudou výstavbou areálu ani jeho provozem negativně ovlivněny.

Nejbližší segmenty (viz část ÚSES) jsou od rekonstruovaného objektu dostatečně vzdáleny a nebudou provozem negativně ovlivněny.
Nejsou ohroženy žádné unikátní ekosystémy blízkého okolí, ani žádná reprezentativní lokalita ohroženého genofondu.
Staveniště ani zařízení nezasahuje do kosterních prvků krajiny, nacházejících se v dostatečné vzdálenosti od zájmového území, není zasahováno do významných krajinných prvků „ze zákona“ a vodních toků nebo lesů.
Vlivy na ekosystémy lze tedy považovat za nevýznamné.

D.I.8. Vlivy na krajinu

S ohledem na poměrnou jednoznačnost vlivů stavby a jejího provozu, spočívající v podstatě zejména v emisích amoniaku a zápachu, jak z vlastní stáje, tak při aplikaci kejdy, pokládám za nutné vyhodnocení těchto vlivů maticí vzájemných interakcí v kap.D.II.
Dále s ohledem na lokální charakter záměru v návaznosti na stávající zemědělský areál a  nezasahující do kosterních prvků ekologické stability ani významných prvků z hlediska ochrany krajinného rázu, je tedy možno zodpovědně konstatovat, že vlivy tohoto charakteru nenastanou a plánovaný záměr farmy z hlediska rozborů vlivů na životní prostředí v předchozích kapitolách nepředstavuje nebezpečí z hlediska únosnosti území.
Stupeň zemědělského hospodaření v zájmovém území je obvyklý v tomto klimatickém okrsku. Zemědělská výroba byla  orientována především na  polaření s důrazem na pěstování obilovin, technických plodin,  a okopanin na orné půdě včetně trvalých travních porostů. Extenzivně využívaných luk je relativně malá výměra a jsou orientovány na pozemky s horšími vláhovými nebo spádovými poměry. Obecně lze konstatovat, že funkce krajiny je podřízena potřebám zemědělské produkce.

D.I.9. Vlivy na hmotný majetek a kulturní památky

S ohledem na situování zástavby, přímý ani nepřímý vliv na budovy a architektonické památky  posuzované stavby  nelze předpokládat.
Ve vztahu k archeologickým památkám je možné doporučit konzultaci s archeologickým oddělením Jihomoravského muzea  ve věci případného oznámení ve smyslu zákona č. 20/87 a 242/92 Sb.
Výstavbou objektu, jeho rekonstrukcí  v  návaznosti na středisko zemědělské výroby v Dukovanech, za dodržení již zmíněných podmínek a platných právních norem, nedojde v přímém či nepřímém dosahu vlivů stavby ke ztrátě či poškození těchto eventuálních památek.

D.I.10. Vlivy na infrastrukturu a funkční využití území

Zájmové území posuzované stavby je z hlediska funkčního využití a infrastrukturního vybavení je  řešeno ˇUzemním plánem  z roku 1991. Středisko je zařazeno do zóny zemědělské výroby. Uvažovaná  varianta využití území navazuje na tradiční využití území s udržením funkce tohoto zemědělského areálu, který je přijatelný jak z hlediska logiky využití území, tak z hlediska ekologického a přináší i jistá, byť nepříliš významná, sociálně-demografická pozitiva do širšího okolí.

Vlivy na dopravu
Vlivy na dopravu posuzované stavby nebudou ve smyslu provedených výpočtů frekvence dopravy nijak zásadní a samotná doprava krmiv ani vyrobených produktů – prasat a kejdy neovlivní zásadním způsobem dopravní situaci v okolí.
Podmínky napojení  na stávající komunikace jsou dobré a vyhovující  danému typu provozu. Dopravní kostru území tvoří silnice a zpevněné polní cesty  popsané v části doprava a komunikace této dokumentace.
V důsledku uvedení do provozu posuzované stáje intenzita dopravy na popsaných komunikacích ve srovnání s původním stavem vykáže nepatrný nárůst.

Vlivy na estetické kvality a rekreační využití
Estetické hodnoty zemědělského areálu jsou jistě věcí značně diskutabilní a proto je u posuzované stavby ve  středisku zemědělské výroby třeba ještě zlepšit zapojení do okolní krajiny osázením zelení, která s ohledem na halový typ výstavby a jeho členění umožní lepší splynutí s krajinou. 
Není navrhována výstavba výškových objektů, proto zpracovatel dokumentace nepovažuje za nutné provádět hodnocení dopadů na krajinný ráz. Fasádní barvou doporučuji se přiblížit k regulativům pro zástavbu ve volné přírodě 
Samotná stavba a její provoz neovlivní zásadním způsobem rekreační využití okolní krajiny.

D.II.  Komplexní charakteristika vlivů záměrů na životní prostředí z hlediska  jejich velikosti a významnosti	

Posuzovaná stavba  znamená modernizaci  chovu prasat  a její provoz má určité biologické vlivy na prostředí s tím, že její zejména plošné dopady korespondují spíše s požadavky a nároky tradiční zemědělské výroby na kvalitu a kvantitu hnojení organickou hmotou s cílem zvyšování úrodnosti půdy a růstu výnosů zemědělských plodin. Toto jsou sice z hlediska čistě ekologického spíše negativa, ale pozitivní vliv bude mít stavba a její provozy alespoň v tom, že přispěje k omezení aplikace průmyslových hnojiv, které se snadněji z půdy vymývají a způsobují znehodnocování povrchových i podzemních vod.
Kejda správnou aplikací posílí vazby  v organicko-minerálním komplexu půd a přispěje k lepší návaznosti omezených dávek průmyslových hnojiv, které jsou  v posledních letech aplikovány na půdu a tím zlepší i jejich využití a sníží možnost znehodnocení povrchových a podzemních vod.
Mezi jiné vlivy je možno zařadit zejména rozšíření některých doprovodných živočichů ve stáji, jako jsou hlodavci a stájový hmyz. Proti nadměrnému šíření těchto živočichů je možné postupovat obvyklými způsoby. V případě výrazně zvýšeného výskytu hlodavců je možné operativně konzultovat s orgány veterinární péče způsoby nejvhodnějšího tlumení, včetně standardních deratizačních opatření. Výskyt stájového hmyzu je možné tlumit instalováním lapačů much na systému infrazářičů, které je ohleduplnější a šetrnější než chemické způsoby likvidace. 
Dalším typem biologického vlivu může být ruderalizace území dotčeného stavebními pracemi v případě zanedbání rekultivace území.

Předpokládané střety zájmů v hodnocení vlivů na přírodu a krajinu

Hodnocený aspekt je z hlediska o rozhodování předpokládané významnosti vlivů posuzovaného záměru na přírodu a krajinu má funkci  jakéhosi „rastru“.
V podstatě se jedná o stávající zemědělské středisko s dominantní stavbou seníku. Stupňování jednotlivých kriterií je provedeno z důvodu, aby již i základní diferenciace podle obecného umístění umožnila stanovit orientační  významnost posuzovaného záměru z hlediska přírody a krajiny.
K vymezení významnosti vlivu lze provést jen na základě více modelových vlivů. Na základě pouhé diferenciace ve vztahu k obecnému umístění, resp. k obecné definici zájmového území bylo použito výstupu projektu Programu péče o životní prostředí MŽP ČR 1997 (projekt PPP/480/1/97, EIA 3/1998).
Kriteria : 
       -   pro „ocenění“ zájmového území, tab. 1 – 5, pravděpodobnost  výskytu významných      vlivů na prvky zájmového území : 
0	nepředpokládají se
1	výskyt výrazných vlivů málo pravděpodobný
2	výskyt výrazných vlivů očekávaný
3	výskyt výrazných vlivů pravděpodobný
4	výskyt  výrazných vlivů vysoce pravděpodobný 
 - charakter záměru, podle modelové stupnice obecně definovaných záměrů jejich charakteru : 
                        souboru staveb ŽV                                                                                     2 
-	umístění záměru, hodnocený objekt se nachází ve volné využívané krajině v přímé návaznosti na sídla, s běžnou přítomností přírodních prvků (tab. č.1)
-	významnost zájmového území z hlediska obecné a zvláštní ochrany přírody (tab. č.2)
-	významnost zájmového území z hlediska výskytu ohroženého genofondu (tab. č.3)
-	významnost zájmového území z hlediska z rozmanitosti přírodních prvků (tab. č.4)
-	významnost zájmového území z hlediska krajinného rázu a krajin. struktur (tab. č.5)
-	změny chemismu ovzduší, vod a půdy (vlivy na trofické podmínky), změny vodního režimu (vlivy na hydrické podmínky), změny v druhové skladbě přírodních prvků (vlivy na stabilitu a odolnost) (tab. č. 6)
-	kriterium možných pozitivních vlivů, vytvoření předpokladů pro zvýšení rozmanitosti přírodních podmínek, pro rekultivaci degradovaných území, pro zlepšení parametrů krajinného rázu (tab. č. 7)
S  - potenciální významnost, CS – celková potenciální významnost

Tab. 1 –  umístění záměru	
Z      	A	B	C	D	E	F	G	H	I	J	K	%	
2							1			2		21	

Tab. 2 –  významnost území z hlediska obecné a zvláštní územní ochrany přírod	
2	1											4	

Tab. 3 – významnost území z hlediska výskytu ohroženého genofondu	
2	2											6	

Tab. 4 – rozmanitost přírodních prvků v zájmovém území	
2	1	1	2									17	

Tab. 5 – ochrana krajinného rázu a krajinných struktur	
2				2	3	2						30	

Tab. 6 – zprostředkované a nepřímé vlivy záměru	
2								3				5	

Tab. 7 – pozitivní vlivy	
2								-3	-3			-14	
Tab. 8 – celkové numerické vyhodnocení pravděpodobnosti významných vlivů záměru
              Na přírodu a krajinu 	
	1	2	3	4	5	6	7	S	CS	%	
2	3	1	2	4	7	3	-6	14	138	10 x 0,6 = 6	

Celkový algoritmus do 10 % znamená celkově přijatelné ovlivnění, vlivy nevýznamné 

D.III. Charakteristika environmentálních rizik při možných haváriích a nestandardních stavech 

Základní rizika, ke kterým by mohlo v rámci posuzované stavby či jeho provozování dojít jsou představována především možným požárem objektů, ve vazbě na stres zvířat, znečištění ovzduší a následné množství oplachových vod při hašení, havárií dopravních prostředků, zejména traktorů  a nákladních automobilů, eventuálně netěsností či havárií skladovací jímky.
Opatření pro případ zabezpečení objektů z hlediska požáru bude součástí přípravné i projektové dokumentace, a základní preventivní opatření musí být uplatněna ve vlastním technickém řešení objektů a jejich členění z hlediska požární bezpečnosti. 
Dále nelze vyloučit riziko nákazy a následného úhynu zvířat.
Uvedená rizika je možné lokalizovat na areál farmy, bez dopadu na okolí. Výjimkou může být pouze požár v areálu s dopadem kouřové vlečky do prostoru obytné zástavby a únik hasebních vod mimo areál na okolní pozemky a vodoteče.

Preventivní a následná opatření spočívají ve vypracování materiálů pro prevenci vzniku havarijních situací na farmě, dodržování bezpečnostních předpisů a realizovat potřebná protipožární opatření. Pro rychlou sanaci kontaminované zeminy při havárii techniky je možné doporučit přípravek VAPEX. Z pohledu prevence rizika havárií dopravních prostředků  
musí být zajištěny dostatečné rozhledové poměry v nejbližším okolí stájí, zejména při výjezdech ze stájí a samozřejmě ve středisku samotném. Za nezbytné pokládá zpracovatel  dokumentace i sledování vzniku případné havárie provozu jímek na hnojůvku, kontaminované a splaškové vody.
V neposlední řadě věnovat pozornost prevenci nákaz v chovu a s uhynulými zvířaty nakládat  podle zvláštních předpisů (veterinární zákon) jako s materiálem, který prakticky vykazuje vlastnosti nebezpečných odpadů. 

Nástin programu monitorování

Z hlediska možných vlivů a působení stájového objektu pro výkrm prasat jsou dostatečně známy a popsány v předchozích částech dokumentace. Monitorování nebo jiná analogická opatření pro hodnocenou stavbu není třeba řešit. Proto nepožaduji instalaci speciálního monitorovacího systému. 
V rámci plánu postprojektové analýzy budou zpracovány :
•	plán hnojení, rozvozový plán kejdy  
•	manipulační, provozní a havarijní řády

D.IV.Charakteristika opatření k prevenci, vyloučení, snížení, případně kompenzaci nepříznivých vlivů na životní prostředí   

D.IV.1.   Územně plánovací opatření

Z hlediska  využití daného území představuje navržená varianta posuzované stavby přijatelné řešení, které je v souladu s předpoklady územně plánovací dokumentace. 

D.IV.2.   Technická opatření

Technická opatření, která budou uplatněna při přípravě stavby, výstavbě a v provozu posuzované stavby,  spočívají především v návrhu opatření k omezení vzniku a šíření emisí amoniaku a zápachu, ochraně povrchových a podzemních vod a správném nakládání s kejdou a odpady.
Jedná se především:

Při přípravě a realizaci stavby :
- krmné systémy musí být snadno čistitelné a dezinfikovatelné
- hrazení musí být řešeno tak, aby nemohlo dojít k poranění zvířat
-	veškeré materiály a nátěry, se kterými může přijít do styku obsluha, zvířata nebo krmivo, řešit jako zdravotně nezávadné
-	v dalším stupni projektové dokumentace doložit vyhovující parametry vodního zdroje z hlediska kvality a nezávadnosti
-	ve fázi výstavby dodavatel stavby eliminovat sekundární prašnost, minimalizovat zásoby sypkých materiálů, zneškodňování odpadů spalováním a zahrnováním 

-	mechanismy a dopravní prostředky při výstavbě i provozu musí být v dokonalém technickém stavu a pravidelně kontrolovány, že nedochází k úniku ropných látek
- v případě úniku ropných látek na terén realizovat zneškodnění zasažené zeminy podle zásad nakládání s nebezpečnými látkami
- při výstavbě nebudou použity materiály, u nichž by se účinky radioaktivního záření daly očekávat (ČSN 73 0602, Ochrana staveb proti radonu a záření gama ze stavebních materiálů).
-	 uplatnit zákaz zneškodňování odpadů na staveništi spalováním
- během výstavby uplatnit zákaz zneškodňování odpadů na staveništi zahrnováním, zneškodnění směsného stavebního odpadu (beton, kamenina znečištěná živočišnými exkrementy při likvidaci podlah dnešních stájí a stájových kanalizací) projednat  s  orgánem odpadového hospodářství okresu
- důsledně rekultivovat v rámci sadových úprav všechny plochy zasažené stavebními pracemi     z důvodu prevence ruderalizace území a šíření alergenních  plevelů
-	dodavatel stavby bude mít souhlas k nakládání s nebezpečnými odpady od příslušného orgánu státní správy 
- připravit projekt sadových úprav areálu 
- v prostoru stavby zakázat mytí strojů a motorových vozidel a jejich součástí s výjimkou očisty kol před výjezdem na veřejné komunikace
-	na stavbě zakázat skladování a manipulaci s látkami nebezpečnými vodám. Pokud je to z technologicko-provozních důvodů nezbytné, musí být tyto látky skladovány v souladu s platnými předpisy tak, aby nevznikla možnost ohrožení podzemní a povrchové vody
- v dalších stupních projektové dokumentace specifikovat prostory pro shromažďování              nebezpečných odpadů, případně látek škodlivých vodám; zneškodnění nebezpečných              odpadů vznikajících při výstavbě nebo provozu farmy realizovat na smluvním základě s akreditovanou firmou
- řešení veterinární problematiky v chovech zvířat konzultovat s Okresní veterinární správou    již ve stádiu zpracování projektové dokumentace (§ 56 odst. 1, zákona č. 166/1999 Sb.,).
-	ke kolaudaci doloží investor doklad o měření hlučnosti ventilátorů dle § 30, 34 zákona č. 258/2000 Sb. o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů a nařízení vlády č. 502/2000 Sb. o ochraně zdraví před nepříznivými účinky hluku a vibrací.
- doklad o provedené zkoušce vodonepropustnosti jímek 
- skladování kejdy, odpadních  a kontaminovaných vod řešit  s 5 měsíční kapacitou podle vyhlášky MZe č. 274/1998 Sb., vybavenou  detekčním systémem naplněnosti  a systémem indikace netěsnosti .
- odpadní vody ze sociálního zařízení budou likvidovány na  ČOV  
- kontaminované plochy připravit (a následně realizovat) jako plochy, oddělené od okolního terénu a vyspádovány tak, aby  kontaminované dešťové vody nemohly odtékat na okolní terén, ale byly shromažďovány vodotěsným kanalizačním systémem v jímkách 

Při vlastním provozu stáje :

- při provozu je nutno zajistit možnost úplné asanace stájového  oddělení
- pravidelná asanace musí být prováděna dezinfekcí, dezinsekcí  a deratizací
- ve středisku je umístěn kafilerní box (uzavřený kontejner), ve kterém budou do doby odvozu přechodně uskladněna uhynulá zvířata
-	u všech prasat zkrmování deodorantu s účinností až 50% emisí odorantů z chovu,doporučuje se Enviro PLUS (Delacon, Šumperk).

-	udržování celého areálu v čistotě a údržbu a ošetřování zeleně v areálu i jeho okolí.
- pro snížení výskytu stájového hmyzu instalovat lapače much, nejlépe na systému infrazářičů
-	zajistit údržbu a ošetřování vysázených dřevin, údržbu a výchovu stávajících porostů
-	zajistit reálnost všech protihavarijních opatření ve středisku včetně vybavení Vapexem
-  skladování a užití kejdy a  jako odpadu (02 01 06) provádět podle zákona č. 156/1998 Sb. § 9,  resp. vyhláška MZe č. 274/1998 Sb. § 5 a 7. 
-	s chemickými látkami a přípravky používanými při výstavbě a provozu farmy (např. ropné     látky) bude nakládáno v souladu s těmi ustanoveními zákona č. 157/1998 Sb., o chemických látkách a chemických přípravcích a změně některých dalších zákonů ve znění zákona č. 352/1999 Sb., které se na nakládání s těmito látkami vztahují.
- eliminační opatření technického charakteru pro likvidaci havarijního úniku musí být doplněna preventivními organizačními opatřeními, zpracováním manipulačních řádů a havarijního plánu
- v návaznosti na dopravní opatření věnovat pozornost organizaci dopravy v areálu, vyloučit zbytečný běh motorů na prázdno
- pravidelně kontrolovat technický stav vozidel a provádět emisní kontroly dle platných předpisů 
- v případě likvidace objektu (po požáru atp.) postupovat v souladu s předpisy o odpadovém     hospodářství z titulu původce odpadu a v souladu se stavebním zákonem ohledně likvidace      staveb, analogie platí pro případnou likvidaci objektů z důvodu vzniku závažných                    epidemiologických situací

D.IV.3. Ostatní opatření

- zpracování (aktualizace) plánu organického hnojení a jeho projednání s orgánem hygienické služby a vodohospodářským orgánem
- řádnou aplikaci kejdy za optimálního počasí na pozemky určené hnojařským plánem s využitím vhodných aplikačních prostředků
-	aktualizovat  evidenci odpadového hospodářství podle zásad, daných zákonem č.                   185/2001 Sb., o odpadech,  o  výstupy odpadového hospodářství střediska v Dukovanech,  tuto předložit včetně nových zásad odpadového hospodářství (oddělené shromažďování odpadů, specifikace prostorů pro shromažďování nebezpečných odpadů, smluvní zneškodňování nebezpečných odpadů)  nejdéle do kolaudace záměru orgánu státní správy odpadového hospodářství okresu. Využitelné odpady např.  150102 odpad z folií a plastů, 150101 papírové a lepenkové obaly (vše neznečištěné škodlivinami) nabízet jednoznačně k recyklaci  Ročního hlášení o produkci a nakládání s odpady Referátu životního prostředí OkÚ (vždy do 15. 2. následujícího roku).
-	připravit provozní a havarijní řád střediska, zejména s důrazem na provádění desinfekce, deratizace, odvozu kadaverů a ochrany před nákazami, pro havarijní řád zejména zásady ochrany vod a manipulace s látkami nebezpečnými vodám
-	zajistit  přísné  dodržování  veterinárních,  hygienických  a  bezpečnostních předpisů  a           pokynů  pro   obsluhu  ve  vztahu   k   prevenci   nákaz   včetně   průběžné   likvidace uhynulých  kusů  na  smluvním základě  s příslušnou asanační firmou.
- důsledně připravit systém protipožární a bezpečnostní ochrany objektu.
- zohlednit ustanovení obecně závazných předpisů a normativů na úseku BOZP 
- zpracovat příslušné manipulační řády, zajistit proškolení pracovníků 
- zajistit všechna proti nákazová opatření, řešit desinfekční a deratizační postupy podle příslušných předpisů s důrazem na ochranu prostředí, pracovníků obsluhy a obyvatelstva obce

D.V. Charakteristika použitých metod a výchozích předpokladů při hodnocení vlivů 

S ohledem na  řešení chovu prasat ve firmě – Ing. Škoda. soukromý zemědělec, zhodnocení stávajících stájí pro chov prasat a vyhodnocení  variant vyplývající z územní determinovanosti a ekologické přijatelnosti nebylo potřebné využít žádných metod prognózování. 
Poznatky byly získávány vlastním terénním šetřením v prosinci  2001, konzultacemi s investorem a oznamovatelem, obecním úřadem, orgány státní správy  a dalších. Dále potom se zástupcem generálního dodavatele technologie a zástupcem projektanta (infrastruktura, výrobní zaměření a koncepce společnosti, podnikatelský záměr, koncepce chovu prasat, využití zemědělského střediska v Dukovanech, vstupní a technické parametry, technologie chovu a další). 
V kontextu důvodů zpracování jediné aktivní varianty řešení, vyplývající z územní danosti k charakteru záměru a rámcového vyhodnocování referenčních variant řešení, nebylo třeba využívat složitějších metod prognózování včetně metod matematických. K doplnění podkladů bylo dále využito odborné literatury, publikací a prací geografických, geologických, pedologických, klimatických, hydrologických přírodovědných a  krajinně ekologických vztažených k zájmovému území. Získané poznatky byly konfrontovány se zákonnými požadavky, limity a předpoklady vyplývajících z příslušných právních předpisů.     
Oznámení stavby  „Rekonstrukce stáje  pro výkrm prasat Dukovany“ a jejího vlivu  na životní prostředí byla zpracována s využitím následujících podkladů ve vztahu k zájmovému území:				
•	Územní plán Dukovany, Stavoprojekt Jihlava 1991
•	Stanovení pásma hygienické ochrany, Ing. Havelka, Brno 2001 
•	Požadavky na stavby a zařízení pro hospodářská zvířata, praktická příručka MZ ČR 11/96
•	orientační terénní biologický průzkum
•	odborná literatura

D.VI. Charakteristika nedostatků ve znalostech a neurčitostí, které se vyskytly při zpracování dokumentace 

K nedostatku při zpracování této dokumentace je, že nebyla k dispozici  projektová dokumentace k územnímu řízení, proto zpracovatel nezná detaily technického řešení. Z těchto důvodů jsou v dokumentaci uvedeny i některé technické odhady a údaje orientačně vypočtené a odvozené. S ohledem na dobrou spolupráci se zástupcem investora  panem Ing. Vítězslavem Škodou nejsou zanedbány ani opomenuty základní souvislosti včetně kvantifikace vlivů na životní prostředí.

ČÁST E – POROVNÁNÍ VARIANT ŘEŠENÍ ZÁMĚRU 

S ohledem na reálný stav stávajícího objektu v areálu  zemědělského střediska  je v přípravě stavby řešena jediná varianta spočívající v rekonstrukci, v dané lokalitě a na jedině možných pozemcích  a  tím prakticky představuje jediné řešení  tzv. aktivní  varianty. 

ČÁST F – DOPLŇUJÍCÍ  ÚDAJE 
                                                                                                      
ČÁST G – VŠEOBECNÉ SHRNUTÍ NETECHNICKÉHO CHARAKTERU
 
Rekonstrukce stáje pro výkrm  prasat Dukovany je uváženě připravovaná investice a s ohledem na trvale udržitelné zemědělství, konkrétně zlepšení zoohygienických podmínek a welfare zvířat, zajištění pracovních míst, stavba potřebná. Předpokládaná technologie ustájení odpovídá dnešním nejnovějším poznatkům a řešení garantuje bezpečný a relativně čistý provoz s vysokou kulturou práce obsluhy i životní pohody zvířat.  Rekonstrukce stáje, jak z hlediska zajištění vstupů, předpokládané technologie výstavby a provozu  neprokazují žádné významné zhoršující vlivy z hlediska ochrany životního prostředí. 
Emise amoniaku ani zápach nebudou s ohledem zvolenou technologii nebudou obtěžovat obyvatele Dukovan. Dokumentováno výpočtem PHO. K negativnímu vlivu může dojít technologickou nekázní při manipulaci s kejdou,  a s kombinací nepříznivých povětrnostních podmínek. Plánovaná investice negativně neovlivní chráněná území ze zákona č. 114/1992 Sb. ani ochranná pásma vodních zdrojů. Výstavbou  nedojde k záboru zemědělské půdy. Z hlediska sociálně ekonomických vlivů je možno konstatovat, že realizací záměru je zajištěno udržení  pracovních míst, že  záměr neznamená zásah do funkčního využití území, neohrožuje možné rekreační využití okolí a nevyvolává negativní změny do infrastruktury posuzovaného území. 
S ohledem, že  zemědělské středisko, farma se nachází v pohledově exponované poloze, musí být navrženy a realizovány sadové úpravy. Vlivy na floru a faunu jsou nevýznamné.
Pozornost bude věnována aspektům odpadového hospodářství  a aspektům veterinárně - hygienickým. S výjimkou popsaných vlivů na složky životního prostředí zájmového území a zdraví obyvatel není potřeba komplexněji řešit, resp. specielním způsobem ochranu životního prostředí. Dokumentace přesto  navrhuje  řadu opatření, kterými lze případné dopady zmírnit nebo vyloučit. 
    
ČÁST H – PŘÍLOHY
 
 Vyjádření stavebního úřadu

V Uherském Hradišti  5. července   2002

Ing. Pavel Marťan
autorizovaná osoba ze zák.č.100/2001 Sb., §19