Váš dopis zn.:	SMO/317199/12/ÚHA/Slo	Magistrát města Ostravy
Odbor útvar hlavního architekta
Prokešovo nám. 8
729 30 Ostrava	
Ze dne:	2012-09-27		
Čj:	MSK 129267/2012		
Sp. zn.:	ŽPZ/31620/2012/Ham		
	327.1 V5		
Vyřizuje:	Ing. Táňa Hamplová		
Telefon:	595 622 714		
Fax:	595 622 396 	
E-mail:	tana.hamplova@kr-moravskoslezsky.cz	
Datum:	2012-11-15	
Koordinované stanovisko	
Krajský úřad Moravskoslezského kraje (dále jen „krajský úřad“), jako věcně a místně příslušný dotčený orgán podle § 29 odst. 1 zákona č. 129/2000 Sb., o krajích (krajské zřízení), ve znění pozdějších předpisů, ve smyslu § 136 zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, ve znění pozdějších předpisů (dále jen „správní řád“), § 4 odst. 2 a 6 zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon), ve znění pozdějších předpisů (dále jen „stavební zákon“), a podle dále uvedených ustanovení jednotlivých zvláštních zákonů po zkoordinování těchto jednotlivých požadavků na ochranu dotčených veřejných zájmů, které všechny krajský úřad hájí, přiměřeně též podle § 140 správního řádu vydává 
k návrhu územního plánu města Ostravy
toto koordinované stanovisko:
1/ zákon č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči, ve znění pozdějších předpisů
Krajský úřad, jako dotčený orgán státní památkové péče pro území památkových zón a pro národní kulturní památky dle § 28 odst. 2 písm. c) zákona č. 20/1987 Sb., o státní památkové péči, ve znění pozdějších předpisů, k návrhu ÚP města Ostravy požaduje: 
1) Změnit zařazení pozemku parc. č. 1359 v k.ú. Slezská Ostrava i celé plochy jíž je součástí (viz příloha č. 1)     z funkčního využití ploch „bydlení v bytových domech“ do ploch „bydlení v rodinných domech“. 
2) Změnit zařazení pozemků parc. č. 208/2 a 238/4, obě v k.ú. Vítkovice (viz příloha č. 2) z funkčního využití ploch „ochranná zeleň“ do ploch sousedících, tj. „plochy smíšené – bydlení a služby“ v případě pozemku      parc. č. 238/4 a „bydlení v bytových domech“ v případě pozemku parc. č. 208/2. 
3) Do koordinačního výkresu zakreslit jedny z limitů využití území – památkové zóny. 
4) Ve výkresu odůvodnění návrhu územního plánu SK2 „Krajinný ráz – kulturně-historické hodnoty“ změnit        v legendě text „nemovitá kulturní památka“ do podoby „vybraná nemovitá kulturní památka“.
Odůvodnění:
Požadavek č. 1): Na pozemku parc. č. 1359 v k.ú. Slezská Ostrava se nachází národní kulturní památka „Lískova vila v Ostravě“, prohlášená nařízením vlády ČR č. 170/2008 Sb. s účinností od 1. 7. 2008 jakožto mimořádně hodnotný doklad bytové architektury 30. let 20. století na území naší republiky rozvíjející tehdejší nejnovější trendy v moderní architektuře (kombinace funkcionalismu s organickou architekturou). Cílem tohoto prohlášení je proto zachovat architektonické a urbanistické řešení stavby se zahradou, respektive jejího nejbližšího přirozeného prostředí vykazujícího stejné urbanistické a podobné architektonické hodnoty,             tj. rozptýlenou zástavbu samostatných rodinných domů ze 30 let 20. století. Dle výše uvedených znaků lze za nejbližší okolí považovat celou plochu s funkčním využitím „bydlení v bytových domech“, kterého je vila součástí, kde se nachází zástavba rodinných domů postavených v téže době jako Lískova vila a několik volných pozemků pro stavbu rodinných domů. Vzhledem k vysokým architektonickým hodnotám vily je nezbytné, aby území bylo zařazeno do funkční plochy „bydlení v rodinných domech“, které připouští zástavbu o max. 3 NP, zatímco stávající funkční zařazení připouští zástavbu bez omezení podlažnosti, čímž by mohlo dojít k trvalému poškození architektonických a urbanistických hodnot celého území a to včetně pohledových souvislostí, zejména však poškození památkových hodnot samotné národní kulturní památky. Zároveň upozorňujeme, že tento požadavek byl z naší strany uplatněn již v zadání územního plánu. 
Požadavek č. 2): Na obou pozemcích se nacházejí bytové domy, které spoluvytvářejí hodnoty památkové zóny Ostrava-Vítkovice. Plocha s funkčním využitím „ochranná zeleň“, do které mají být zařazeny, však nepřipouští zachování jejich stávajícího vhodného využití jakožto objekty sloužící k bydlení a pro služby, proto je žádoucí je zařadit do ploch se stejným funkčním využitím jako u sousedících staveb. 
Požadavek č. 3): V rozporu s ustanovením § 2 písm. b) vyhlášky č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací činnosti, není ve výkresu zahrnut jeden z limitů využití území na úseku státní památkové péče. 
Požadavek č. 4): Stávající popisek u sledovaného jevu je zavádějící, protože ve výkresu nejsou zakresleny všechny nemovité kulturní památky, pouze některé. 

2/ zákon č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů
1) Krajský úřad s výrokovou částí předloženého návrhu Územního plánu města Ostravy z hlediska věcného souhlasí. 
2) Krajský úřad z hlediska formálního nesouhlasí s označením příznaku "správní zařazení" a "číslo silnice"          v tab. 6 - Návrhové prvky pozemních komunikací, (silnic II. a III. třídy) kap. 4.1.4 Pozemní komunikace, navrženého výroku Územního plánu města Ostravy. 
3) Krajský úřad s odůvodněním předloženého návrhu Územního plánu města Ostravy obecně souhlasí. 
4) Krajský úřad nesouhlasí s částí odůvodnění - dopravní schéma SD4 Majetkové zatřídění komunikační sítě (cílový stav) v příloze odůvodnění včetně příslušné textové části v kap. 5.5.3 Pozemní komunikace, str. 118 (třetí odst. shora). 
Odůvodnění:
Dle § 40 odst. 3 písm. f) zákona č. 13/1997 Sb., o pozemních komunikacích, ve znění pozdějších předpisů, krajský úřad uplatňuje stanovisko k návrhu Územního plánu města Ostravy z hlediska řešení silnic II. a III. třídy; podle § 40 odst. 3 písm. c) popř. d) zákona o pozemních komunikacích krajský úřad současně rozhoduje o zařazení pozemní komunikace do kategorií silnic II. a III. třídy a o změnách těchto kategorií, popř. rozhoduje o zrušení silnic II. a III. třídy - z této pozice odůvodňuje výše uvedené stanovisko takto: 
ad 1) Souhlas je vydán s tím, že návrh naplňuje obecně uznávané zásady modernizace a optimalizace pozemních komunikací, naplňuje i schválené krajské dokumenty na úseku dopravy a to zejména „Koncepce rozvoje dopravní infrastruktury Moravskoslezského kraje“ a „Bílá kniha“ (seznam investičních staveb na silniční síti silnic II. a III. třídy v Moravskoslezském kraji. 
ad 2) Nesouhlas je vydán s tím, že "správní zařazení" a "číslo silnice" jsou výsledkem samostatného správního řízení, které vede příslušný správní úřad dle § 3 zákona o pozemních komunikacích, a to po realizaci díla podle stavu v době zařazení zejména na základě jeho aktuálního dopravního významu, účelu a určení, stavebnětechnického stavu a pokud to změna kategorie pozemní komunikace vyžaduje i na základě smlouvy     o převodu vlastnického práva k dotčené pozemní komunikaci. Územním plánem proto nelze předjímat výsledek popisovaného správního řízení a pasportního označení komunikace. Podotýkáme, že namítaná označení jsou zavádějící i z hlediska věcného - např. navrhované modernizace komunikací jako podchod - DK21, přechody - DK91, úpravy tramvajové trati - DK147, apod. nemohou být zařazeny "ze správního hlediska" do součástí silnic - ve smyslu § 12 odst. 4 zákona o pozemních komunikacích se může jednat pouze o místní komunikace. Doporučujeme, aby příznak byl označen např. "dopravní význam" a pak slovně popsán např. DK62 "odvedení tranzitní dopravy ze silnice č. II/479". 
ad  3) jako ad 1) tohoto stanoviska. 
ad 4) Nesouhlas je vydán s tím, že návrh ÚP nemůže v konkrétních případech předjímat cílový stav majetkoprávního zatřídění komunikační sítě bez ohledu na řízení dle § 3 zákona o pozemních komunikacích (jak je odůvodněno v ad 2) tohoto stanoviska) a bez ohledu na potřebu vyváženého rozvoje a udržitelného rozsahu silniční sítě silnic II. a III. třídy. Návrh se z věcného hlediska zabývá opakovaně doplňováním nových komunikací do sítě silnic II. a III. třídy, aniž by zohlednil změny dopravního významu původních komunikací po modernizaci (např. ponecháním souběžných regionálních silnic: Radvanice - Zárubek jak po ul. Těšínská tak       i ul. Šenovská; Poruba (Martinov) - Děhylov po ul. Martinovská, 17. listopadu, v tahu Severní spoj II i nově po ul. Karla Svobody atd.). Za cílový stav je proto možné označit pouze výsledek popsaného řízení po individuálním souhlasu budoucích vlastníků (§ 9 odstavec 1 zákona o pozemních komunikacích). S ohledem na nezbytné správní řízení o zařazení komunikací do kategorií i tříd, které se musí individuálně zabývat i otázkou účelného, hospodárného a vyváženého rozsahu silniční sítě, požadujeme schéma vypustit a tuto otázku ponechat na sektorových dopravní strategiích. 
Upozornění:
Dále krajský úřad informuje, že v případě investičních záměrů přestavby stávajících silnic II. a III. třídy, které nejsou zahrnuty v krajském dokumentu „Bílá kniha“, (seznam investičních akcí na silniční síti II. a III. tříd Moravskoslezského kraje), schváleném usnesením zastupitelstva kraje č. 16/1389 ze dne 1. 3. 2007, nelze bez posouzení garantovat, že budou ve smyslu cílů a úkolů daných zvláštním zákonem sledovány jako veřejný záměr. Statutární město Ostrava může uplatnit požadavek o zařazení navrhovaných záměrů do „Bílé knihy“ - nové zařazení stavby probíhá zpracováním investičního záměru, jehož náležitosti jsou zveřejněny                   na www.ssmsk.cz (investiční stavby, nové zařazení stavby). 
Dále krajský úřad upozorňuje, že některé informace uváděné v textové části návrhu Územního plánu města Ostravy byly za dobu zpracování již překonány: 
- např. odůvodnění strana 119 Přeložka silnice I/58, záměr modernizace v trase stávající silnice č. I/58 je státem potvrzen od r. 2006, jsou připraveny dílčí úseky přeložek I/58 Příbor - Skotnice (ÚR2008) a Skotnice - Mošnov (ÚR2011) - úvahy o možném popření záměru proto doporučujeme vypustit (jedná se o nepodložené informace), 
- koridor tahu silnice I/68 Havířov-Bohumín - v II.-III.Q/2012 byla dotčenými orgány a místními autoritami projednána studie STPÚ Dopravoprojekt Ostrava, (vlastník ŘSD ČR, OVT Brno), která bude podkladem pro upřesnění územních nároků v ZÚR MSK a územních plánech obcí, 
- strana 28 odstavec 3. 7. 4 Reklamní zařízení - stať doporučujeme doplnit informací o novele zákona               o pozemních komunikacích č. 169/2012 Sb., která od 1. 9. 2012 zásadně omezuje umístění reklamy u dálnic      a silnic I. třídy (viz. § 25 odstavec 7) a § 32 zákona o pozemních komunikacích).

3/ zákon č. 289/1995 Sb., o lesích a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon), ve znění pozdějších předpisů 
Krajský úřad souhlasí v souladu s ustanovením § 48a odst. 2 písm. b) zákona č. 289/1995 Sb., o lesích             a o změně a doplnění některých zákonů (lesní zákon), ve znění pozdějších předpisů, s předloženým návrhem ÚP Ostrava.

Odůvodnění:
Krajský úřad podle § 48a odst. 2 písm. b) lesního zákona uplatňuje stanovisko k územním plánům obcí             s rozšířenou působností. V návrhu ÚP Ostrava se předpokládá zábor pozemků určených k plnění funkcí lesa (PUPFL) v rozsahu 37,5241 ha. Z předloženého návrhu je patrné, že se jedná zejména o plochy pozemních komunikací a železniční dopravy (28,7132 ha), dále o plochy volnočasové a individuální rekreace (8,5733 ha), plochy pro bydlení v rodinných domech (0,2176 ha) a plochy pro lehký průmysl (0,0201 ha). Celkem 23,1323 ha ploch určených k funkčnímu využití pozemní komunikace je převzato ze současně platného územního plánu, nově je pak k tomuto využití navrženo k záboru PUPFL dalších 5,5809 ha. Pro stávající chatovou osadu            v k.ú. Hošťálkovice (lokalita V24) je navržen zábor 3,0949 ha, pro volnočasový areál v k.ú. Hrabová 5,4784 ha (lokalita V49). Záborem PUPFL nedojde k narušení hospodaření v okolních lesích a plnění jejich funkcí. 
Upozornění:
Krajský úřad dále upozorňuje, že k vydání územního rozhodnutí, jímž mají být dotčeny pozemky ve vzdálenosti do 50 m od okraje lesa je nezbytný souhlas příslušného orgánu státní správy lesů podle § 14 odst. 2 lesního zákona, v daném případě Magistrát města Ostravy, který může svůj souhlas vázat na splnění podmínek. 

4/ zákon č. 254/2001 Sb., o vodách a o změně některých zákonů (vodní zákon), ve znění pozdějších předpisů
Krajský úřad jako dotčený orgán podle § 107 odst. 1 písm. a) vodního zákona s předloženým návrhem územního plánu souhlasí za podmínky, že zástavba na zastavitelných plochách V6, V9, V10, V11, V35, V41, které se nacházejí zčásti v aktivní zóně záplavového území, bude regulována tak, aby na částech pozemků, které jsou v aktivní zóně záplavového území, nemohly být umísťovány stavby nebo zařízení a prováděny terénní úpravy zhoršující odtok povrchových vod, kromě výjimek uvedených v § 67 odst. 1 vodního zákona. Krajský úřad upozorňuje, že se části zastavitelných ploch B67, B68, B107, B108, B187, B194, V40, P23, P25, P26, P50 nacházejí v záplavovém území, kde lze zastavitelné plochy vymezit pouze ve výjimečných                  a v odůvodněných případech. Odůvodnění návrhu těchto ploch je nutno doplnit. Dále krajský úřad upozorňuje na nesprávně uváděný název koncepčního dokumentu „Plán oblasti povodí Odry a ochrana před povodněmi“, správně je „Plán oblasti povodí Odry“.
Odůvodnění:
Podle § 67 odst. 1 vodního zákona se v aktivní zóně záplavového území nesmí umísťovat, povolovat ani provádět stavby, kromě uvedených výjimek. V záplavovém území lze vymezit zastavitelné plochy pouze ve výjimečných a v odůvodněných případech.

5/ zákon č. 185/2001 Sb., o odpadech a o změně některých dalších zákonů, ve znění pozdějších předpisů
Veřejné zájmy, chráněné uvedeným zákonem v působnosti krajského úřadu, nejsou předmětnou územně plánovací dokumentací dotčeny.
6/ zákon č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů 
Krajský úřad příslušný dle § 77a odst. 4 písm. x) zákona č. 114/1992 Sb., o ochraně přírody a krajiny, ve znění pozdějších předpisů, souhlasí s návrhem územního plánu města Ostravy. 
Odůvodnění:
Krajský úřad podle § 77a odst. 4 písm. x) zákona o ochraně přírody a krajiny uplatňuje stanoviska k uzemním plánům obcí s rozšířenou působností z hlediska zájmů chráněných tímto zákonem. Dle podkladů návrh územního plánu bude respektovat významné krajinné prvky, památné stromy, lokální systémy ekologické stability, krajinný ráz a v souladu se ZÚR Moravskoslezského kraje i systémy ekologické stability regionální a nadregionální úrovně a zvláště chráněná území. 

7/ zákon č. 334/1992 Sb., o ochraně zemědělského půdního fondu, ve znění pozdějších předpisů
Veřejné zájmy, chráněné uvedeným zákonem v působnosti krajského úřadu, nejsou předmětnou územně plánovací dokumentací dotčeny.

8/ zákon č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí), ve znění pozdějších předpisů
Krajský úřad, v souladu s § 50 odst. 2 stavebního zákona, požádal dne 4.10.2012 o prodloužení lhůty pro vydání stanoviska k předmětnému návrhu územního plánu, včetně SEA vyhodnocení (dopisem č.j.: MSK 131320/2012). Vzhledem k tomu bude stanovisko z hlediska zákona o posuzování vlivů na životní prostředí vydáno samostatně po obdržení výsledků projednání návrhu územního plánu s dotčenými orgány, ve smyslu      § 10g zákona o posuzování vlivů na životní prostředí a § 4 odst. 2 stavebního zákona. 

9/ zákon č. 201/2012 Sb., o ochraně ovzduší
Krajský úřad podle § 11 odst. 2 písm. a) zákona č. 201/2012 Sb., o ochraně ovzduší, vydává k návrhu územního plánu města Ostravy následující stanovisko: 
Vzhledem k tomu, že navržené využití ploch výroby a skladování, ploch smíšených výrobních - lehký průmysl     a občanské vybavení a ploch zemědělské výroby vysloveně nevylučuje možnost umístění stacionárního zdroje znečišťování ovzduší (naopak je s nimi uvažováno), krajský úřad z hlediska ochrany ovzduší požaduje v kap. 6. návrhu ÚP zapracovat do podmínek využití těchto ploch ve smyslu přílohy č. 7, části I., odst. 1 písm. f) vyhlášky č. 500/2006 Sb., o územně analytických podkladech, územně plánovací dokumentaci a způsobu evidence územně plánovací činnosti, podmínky ochrany ovzduší zajišťující minimalizaci dopadu těchto činností na kvalitu ovzduší, zejména: umísťovat pouze stacionární zdroje znečišťování ovzduší vybavené technologiemi zajišťujícími minimalizaci emisí znečišťujících nebo pachových látek (tzn. aplikace nejlepších známých technologií); umísťování zdrojů znečišťování ovzduší na těchto plochách podmínit využíváním dopravních tras mimo obydlená území (jsou-li k dispozici), výsadbou ochranné zeleně apod.; individuálně posoudit vhodnost stanovení ochranného pásma.
Odůvodnění:
Požadavek krajského úřadu vychází z: 
1.	Opatření v Krajském integrovaném programu ke zlepšení kvality ovzduší Moravskoslezského kraje (vydaném nařízením Moravskoslezského kraje č. 1/2009) a nástrojů v Krajském programu snižování emisí Moravskoslezského kraje (vydaném nařízením Moravskoslezského kraje č. 1/2004, aktualizace 2010) podle § 12 odst. 1 zákona č. 201/2012 Sb.,  o ochraně ovzduší, a v souladu s § 41 odst. 3 téhož zákona, které kladou důraz na snižování emisí a zlepšení kvality ovzduší mj. při územním plánování.
2.	Zásad územního rozvoje Moravskoslezského kraje, které mezi priority územního plánování kraje pro zajištění udržitelného rozvoje území uvádí stabilizaci a postupné zlepšování stavu složek životního prostředí především v centrální a východní části kraje, a dále vytváření podmínek pro postupné snižování zátěže obytného a rekreačního území hlukem a emisemi z dopravy a výrobních provozů. Zásady územního rozvoje jsou dle § 36 odst. 5 zákona č. 183/2006 Sb., o územním plánování a stavebním řádu (stavební zákon),          ve znění pozdějších předpisů (dále jen „stavební zákon“) závazné pro pořizování a vydávání územních plánů.

3.	Územně analytických podkladů pro správní obvod statutárního města Ostravy (aktualizace 2010, dále „ÚAP“), v nichž:
a)	je v kap. 3.2.9.3. konstatováno, že „Město Ostrava je charakteristické vysokou hustotou osídlení, dopravy a koncentrací průmyslu, především těžkého, což má za důsledek vysokou imisní zátěž města“;
b)	je v kap. 3.2.9.3.5. ÚAP konstatováno, že „Vzhledem k vzrůstajícímu počtu vozidel, a tím zvyšujícímu se provozu na komunikacích, lze předpokládat zvýšenou expozici obyvatelstva škodlivinám z automobilové dopravy. K omezení tohoto trendu bude zapotřebí provádět na základě monitorování kvality ovzduší celou řadu opatření.“;
c)	je v kap. 4.1.1.3 v rámci SWOT analýzy identifikována jako hrozba v oblasti hygieny životního prostředí mj. vznik nových velkých zdrojů znečištění ovzduší;
Územně analytické podklady slouží dle § 25 stavebního zákona jako podklad k pořizování územně plánovací dokumentace.
Dále krajský úřad konstatuje, že návrh ÚP není z hlediska ochrany ovzduší zpracován zcela v souladu               s návrhem zadání územního plánu města Ostravy, k němuž se krajský úřad vyjadřoval v roce 2009. Dle kap. i) návrhu zadání územního plánu měl být návrh ÚP zpracován tak, „aby jeho řešení bylo komplexní s maximálním respektováním všech prvků a funkcí důležitých pro udržitelný rozvoj“. Přestože v dotčené oblasti jsou dlouhodobě překračovány imisní limity, v návrhu ÚP je uvažováno s umisťováním nových zdrojů znečišťování ovzduší, aniž by byly stanoveny vhodné podmínky využití ploch z hlediska ochrany ovzduší. Současně však krajský úřad respektuje požadavek na obecnost územního plánu, a proto nejsou v tomto stanovisku uváděny podrobnější podmínky pro umísťování zdrojů znečišťování ovzduší.
Požadavky tohoto stanoviska krajský úřad ve svém předešlém vyjádření k návrhu zadání územního plánu města Ostravy č.j. MSK 75530/2009 ze dne 27.5.2009 neuplatnil, a to vzhledem k následujícímu:
-	v roce 2010 byla provedena aktualizace Krajského programu snižování emisí Moravskoslezského kraje (viz bod 1.), kterou byly stanoveny nástroje snižování emisí (např. nástroj NOR01 v kap. 1.1.);
-	v roce 2010 byly vydány Zásady územního rozvoje Moravskoslezského kraje (viz bod 2.);
-	v roce 2010 byla provedena aktualizace Územně analytických podkladů pro správní obvod statutárního města Ostravy (viz bod 3.);
-	adekvátně k malé podrobnosti návrhu zadání územního plánu města Ostravy krajský úřad mohl uvést pouze obecný požadavek na respektování koncepčních dokumentů v oblasti ochrany ovzduší.

10/ zákon č. 59/2006 Sb., o prevenci závažných havárií způsobených vybranými nebezpečnými chemickými látkami a chemickými přípravky a o změně zákona č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a zákona č. 320/2002 Sb., o změně a zrušení některých zákonů v souvislosti s ukončením činnosti okresních úřadů, ve znění pozdějších předpisů (zákon o prevenci závažných havárií)
Z hlediska veřejných zájmů, které hájí krajský úřad podle § 32 odst. 2 zákona č. 59/2006 Sb., o prevenci závažných havárií způsobených vybranými nebezpečnými chemickými látkami nebo chemickými přípravky a o změně zákona č. 258/2000 Sb., o ochraně veřejného zdraví a o změně některých souvisejících zákonů, ve znění pozdějších předpisů, a zákona č. 320/2002 Sb., o změně a zrušení některých zákonů v souvislosti s ukončením činnosti okresních úřadů, ve znění pozdějších předpisů, (zákon o prevenci závažných havárií), ve znění pozdějších předpisů (dále jen „zákon o prevenci závažných havárií“), jsou ve městě Ostrava, pro které je projednávaná územně plánovací dokumentace objekty zařazené do skupiny A a do skupiny B. Krajský úřad požaduje vyznačit v územním plánu tyto objekty a zakreslit zóny havarijního plánování v souladu s územně analytickými podklady. 
Odůvodnění:
Krajský úřad je dotčeným správním úřadem dle § 32 odst. 2 zákona o prevenci závažných havárií při projednávání územně plánovací dokumentace, pokud je jeho předmětem objekt nebo zařízení. Ve statutárním městě Ostrava se nacházejí objekty zařazené do skupiny A dle výše uvedeného zákona – ČEZ Energetické služby, s.r.o., Linde Vítkovice – kyslíkárna, MG Odra Gas spol. s r.o. – Acetylénka Kunčice, Linde Gas a.s. – Výrobně distribuční centrum Ostrava, Messer Technogas, s.r.o. a do skupiny B – ArcelorMittal Ostrava a.s., BorsodChem MCHZ s.r.o., DUKOL Ostrava s.r.o., EXPLOSIA a.s., OKK Koksovny a.s. – Koksovna Svoboda. Pro objekty ArcelorMittal Ostrava a.s., BorsodChem MCHZ, Koksovna Svoboda a EXPLOSIA a.s. jsou stanoveny zóny havarijního plánování. Krajský úřad požaduje doplnit zakreslení výše uvedených objektů a zón havarijního plánování v souladu s územně analytickými podklady (zpracovány ke dni 31. 12. 2008), které měly být použity jako podklad pro zpracování územního plánu, jak bylo garantováno návrhem zadání územního plánu města Ostravy, projednávaném v roce 2009.

Závěr
Krajský úřad posoudil návrh územního plánu podle ustanovení jednotlivých zvláštních zákonů, na základě nichž je krajský úřad příslušný k vydávání stanovisek k předmětné územně plánovací dokumentaci. S ohledem na vše uvedené vydal postupy především podle části čtvrté správního řádu coby dotčený orgán toto koordinované stanovisko podle § 4 odst. 2 písm. b) stavebního zákona jako nesamostatné rozhodnutí ve správním řízení, které je závazným podkladem pro opatření obecné povahy vydávané podle stavebního zákona. 
Stanovisko z hlediska zákona č. 100/2001 Sb., o posuzování vlivů na životní prostředí a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o posuzování vlivů na životní prostředí), ve znění pozdějších předpisů, vydá krajský úřad samostatně, a to po doplnění požadovaných podkladů dle požadavku o prodloužení lhůty pro vyjádření ze dne 4.10.2012 (č.j.: MSK 131320/2012).
Poučení
Proti tomuto koordinovanému stanovisku nelze podat odvolání.

Přílohy
Příloha č. 1, Příloha č. 2 (viz bod 1/ tohoto stanoviska)

Ing. Tomáš Kotyza
vedoucí odboru
životní prostředí a zemědělství